РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

при секретарі Кирпиченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Херсонської міської ради, ОСОБА_3 про визначення частки майна та визнання права власності,

встановив:

Позивачізвернулися до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік ОСОБА_1 ОСОБА_4 . Внаслідок його смерті відкрилася спадщина. Місцем відкриття спадщини є його місце останнього проживання АДРЕСА_1 . Відповідно до свідоцтва про право власності спадкодавець ОСОБА_4 був співвласником квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 51,39 кв.м., ринковою вартістю 650000,00 грн. Іншими співвласниками квартири була ОСОБА_1 з їхніми доньками ОСОБА_5 і ОСОБА_3 . Вказана квартира була приватизована останніми 06.12.1994 року. Позивачі своєчасно звернулися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. При зверненні до нотаріуса ОСОБА_6 Е.В. відмовилася від своєї частки на користь ОСОБА_1 . Однак, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину частки спадкодавця в спірній квартирі, в зв`язку з тим, що відповідно до довідки КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» за №4390 від 04.10.2017 року дана квартира відповідно до обліків БТІ не була зареєстрована. Нотаріусом 18.05.2018 року видано позивачам свідоцтво про право на спадщину на вклади спадкодавця в ПАТ «Державний ощадний банк України». зв`язку з викладеним, позивачі просять визначити частку померлого ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_2 , що є спільною сумісною власністю, як ј частка даної квартири; визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на 2/3 частки, і за ОСОБА_2 1/3 частки квартири АДРЕСА_2 ; припинити право спільної сумісної власності на квартиру.

21.01.2019 року позивачі надали до суду уточнену позовну заяву, в якій просили визначити частку померлого ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_2 , що є спільною сумісною власністю, як ј частку даної квартири; визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/12 частки, за ОСОБА_2 на 4/12 частку квартири АДРЕСА_2 , право власності на іншу 3/12 частки квартири визнати за ОСОБА_3 ; припинити право спільної сумісної власності на квартиру.

25.10.2019 року позивачі надали до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просили визначити частку померлого ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_2 , що є спільною сумісною власністю, як ј частку в даній квартирі; визнати за ОСОБА_1 право власності на 5/12 частки, а за ОСОБА_2 на 4/12 частку квартири АДРЕСА_2 , право власності на іншу 3/12 частки квартири визнати за ОСОБА_3 ; припинити право спільної сумісної власності на квартиру.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.09.2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.04.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.01.2020 року залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в частині визнання за ОСОБА_3 права власності на 3/12 частини квартири АДРЕСА_2 .

Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановлений законом порядку. Представник позивачів надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги з урахуванням уточнень підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача Херсонської міської ради надав до суду відзиві, згідно якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Зазначив, що позивачами необґрунтовано чому позовні вимоги про визнання права власності за померлим було заявлено до міської ради, а також чому заявлено вимоги до міської ради вимоги щодо розподілу часток в майні та припинення право спільної сумісної власності (вказані спірні питання вирішуються між співвласниками майна). Крім того, вирішення питання про отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину за законом можливе в позасудовому порядку. Проте, як вбачається з позовної заяви позивачами не вчинялися жодної дії направлені на врегулювання питання в позасудовому порядку. В судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, підтримав позицію викладену у відзиві.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що свідоцтва №17398 про право власності на житло від 06.12.1994 року Фонд комунального майна м.Херсона, посвідчив, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_1 та її членам сім`ї ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_3 .

Згідно довідки КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» за №4390 від 04.10.2017 року станом на 31.12.2012 року та згідно матеріалів інвентарної справи, право власності на квартиру АДРЕСА_2 , не зареєстровано.

З Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №49024220 від 08.09.2017 року Першою Херсонською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Відповідно до листа Першої Херсонської державної нотаріальної контори №1376/02-14 від 25.04.2018 року повідомлено, що після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , 1953 р.н., заведено спадкову справу №495/2017 року від 04.09.2017 року за заявою про прийняття спадщини за законом від дружини померлого ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . Також в матеріалах спадкової справи є заява про відмову від прийняття спадщини на користь дружини спадкодавця ОСОБА_1 , від 04.09.2017 року з якою звернулася донька померлого ОСОБА_3 . Іншим спадкоємцем є донька померлого ОСОБА_2 , яка фактично прийняла спадщину. Свідоцтво про право на спадщину після померлого ОСОБА_4 , не видавалась.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.05.2018 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Верпекою А.В. за реєстровим №2-354, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 отримали у спадщину, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , вклади спадкодавця в ПАТ «Державний ощадний банк України».

Листом Першої Херсонської державної нотаріальної контори №4155/02-14 від 20.08.2018 року, ОСОБА_1 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину частки спадкодавця в спірній квартирі, в зв`язку з тим, що відповідно до довідки КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» за №4390 від 04.10.2017 року дана квартира відповідно до обліків БТІ не була зареєстрована.

Із матеріалів спадкової справи №495/2017 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 заведеної Першою Херсонською державною нотаріальною конторою, 04.09.2017 року, встановлено, що із заявою про прийняття спадщини зверталася ОСОБА_1 . Згідно заяви від 24.09.2017 року ОСОБА_3 відмовилася від своєї частки на користь ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ч.1ст.319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

При цьому, частиною 1ст.355 ЦК України передбачено, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

У відповідності до ч.1 ст.368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Разом з тим, відповідно до ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Таким чином, в даній статті встановлюється презумпція рівності часток співвласників.

Крім того, згідно із положеннями ст.372 Цивільного кодексу України передбачено, що майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено між ними або законом.

Згідно з ч.1 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п.224 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після виділення (визначення) частки померлого у спільному майні.

Згідно з п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за №20 від 22.12.1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Проаналізувавши обставини справи та відповідні норми законодавства, які регулюють ці відносини, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У зв`язку зі смертю одного з співвласників, позивачі не можуть реалізувати своє право на прийняття спадщини за законом через те, що нотаріус відповідно до Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не може видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності без виділення (визначення) частки померлого у спільному майні. Після смерті одного із співвласників частка у праві спільної сумісної власності належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Оскільки іншим чином, окрім звернення до суду, захистити своє набуте в порядку спадкування право власності на невизначену частку померлого співвласника не можливо, а також з метою забезпечення належної реалізації права власності співвласника у спільному сумісному майні, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 355 ЦПК України, ст.ст. 319, 355, 356, 368, 370, 372, 1226, 1268 ЦК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Херсонської міської ради, ОСОБА_3 про визначення частки майна та визнання права власності задовольнити.

Визначити частину померлого ОСОБА_4 в квартирі АДРЕСА_2 , що є спільною сумісною власністю, як ј частку в даній квартирі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , право власності на 5/12 частки квартири АДРЕСА_2 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_2 , на 4/12 частку квартири АДРЕСА_2 .

Припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: https://court.gov.ua/sud2125/.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.І.Майдан