У Х В А Л А

06 лютого 2020 року Київський апеляційний в складі судді-доповідача Стрижеуса А.М., вирішуючи питання про прийняття апеляційної скарги Державного підприємства «Запорізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Запорізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», третя особа - Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також компенсації втрати частини заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року задоволено позов ОСОБА_1 до ДП «Запорізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», третя особа - Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а також компенсації втрати частини заробітної плати.

Не погоджуючись з рішенням суду, 31 січня 2020 року представник ДП «Запорізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» за довіреністю - Хайруллін Д.В. подав апеляційну скаргу, яка підлягає залишенню без руху, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 10 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, роз`яснено, що подані до суду позовні заяви, а також зустрічні позовні вимоги можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена суму судового збору також підлягає сплаті.

Справа №761/11253/19
№ апеляційного провадження:22-ц/824/4781/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Фролова І.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.
Зі змісту оскаржуваного рішення, яке містить в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі у розмірі 9 661, 42 грн., середній заробіток за весь період затримки розрахунку у розмірі 1 202 919 грн., компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати у розмірі 3 434, 75 грн..

В подальшому позивачем ОСОБА_1 подано заяву про уточнення позовних вимог, згідно якої просить суд: стягнути з Державного підприємства «Запорізький науково - виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на свою користь заборгованість по заробітній платі у розмірі 9 661, 42 грн., середній заробіток за весь період затримки розрахунку у розмірі 1 286 945, 40 грн., компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати у розмірі 3660, 77 грн.

Відповідно ч.1 ст. 5 Закону України «Про Судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, позивачі у справах про стягнення заборгованості по заробітній платі та поновлення на роботі.

Отже, за вимогу про стягнення заборгованості по заробітній платі, відповідно до Закону України «Про судовий збір», який діяв на момент звернення до суду розмір судового збору позивач мав би сплатити 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 грн.

Разом з тим, при поданні позовної заяви позивач, відповідно до Закону України «Про судовий збір», мав сплатити судовий збір за вимогу про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку у розмірі 1 202 919 грн. - 9605 грн.; за вимогу про стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати у розмірі 3 434,75 грн. - 768,40 грн.; за подання заяви про збільшення позовних вимог 840 грн..

Отже, при зверненні до суду з позовом позивач мав сплатити судовий збір на загальну суму 11981,80 грн.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідач повинен сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду в розмірі 17972,70 грн. (11981,80 грн. х 150 % = 17972,70 грн.)

Таким чином, особі яка подала апеляцій скаргу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 17972,7 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі м. Києва; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.185,356,357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Запорізький науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року, залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :