КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/1171/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/3748/18

12 лютого 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів - Олійника В.І.

- Желепи О.В.

при секретарі - Осінчук Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «26-і» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 листопада 2019 року, про призначення експертизи, постановленої під головуванням судді Заставенко М.О., у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «26-і» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ганчук Юлія Ярославівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бовбалан Надія Ростиславівна про визнання права власності, визнання недійсними договорів, визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію,-

в с т а н о в и в:

У березні 2018 року Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «26-і» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ганчук Юлія Ярославівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бовбалан Надія Ростиславівна про визнання права власності, визнання недійсними договорів, визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію.

25 листопад 2019 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Іванов О.В. подав клопотання про призначення у вказаній справі судової будівельно-технічної експертизи.

На обґрунтування заявленого клопотання зазначав, що між сторонами існує спір з приводу права власності на дах першого поверху будинку АДРЕСА_1 , який на думку позивача є конструктивним елементом будинку, а тому є спільною власністю всіх співвласників будинку. Проте, відповідач вважає, що спірна площа даху першого поверху нежитлового приміщення АДРЕСА_10 не може бути спільною сумісною власністю багатоквартирного будинку, оскільки вказане приміщення відокремлене від житлової частини будинку технічно і функціонально, як вхідною групою, так і інженерними мережами.

Посилаючись на те, що спір та предмет доказування загалом лежить в технічних питаннях, які необхідно з'ясувати в державній експертній установі, а висновок експерта Голубенко І.М. від 01.06.2018 року № 380/04-208, наданий позивачем разом з відповіддю на відзив, викликає сумніви у його правильності та об`єктивності, просив суд призначити судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи відноситься дах першого поверху багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який також слугує як покрівля вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень першого поверху багатоквартирного будинку до конструктивних елементів багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_2 . Чи порушена система водозливу з тераси та з балкону багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті проведення будівельних та оздоблювальних робіт на даху першого поверху багатоквартирного житлового будинку, який також слугує як покрівля вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень першого поверху багатоквартирного будинку?

3. Чи відповідають виконані будівельні та оздоблювальні роботи на даху першого поверху багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який також слугує як покрівля вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень першого поверху багатоквартирного будинку, проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому не полягають невідповідності?

4. Який вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт тощо) фактично виконаний на даху першого поверху багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_3 . Чи відноситься дах (покрівля) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень по АДРЕСА_4 до конструктивних елементів багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_5 . Чи належить дах (покрівля) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень по АДРЕСА_4 до невід`ємної складової частини нежитлових приміщень АДРЕСА_10 та АДРЕСА_11, які є існуючими об`єктами права власності?

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Іванова Олександра Вікторовича про призначення експертизи задоволено частково.

Призначено по справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру (м. Київ, вул.. Велика Кільцева, буд. 4).

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1. Чи відноситься дах першого поверху багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_4 , який також слугує як покрівля вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень першого поверху багатоквартирного будинку до конструктивних елементів багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_2 . Який вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт тощо) фактично виконаний на даху першого поверху багатоквартирного будинку до конструктивних елементів багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_8 . Чи відноситься дах (покрівля) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень по АДРЕСА_4 до конструктивних елементів багатоквартирного будинку за адресою:

АДРЕСА_9 . Чи належить дах (покрівля) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень по АДРЕСА_4 до невід`ємної складової частини нежитлових приміщень АДРЕСА_10 та АДРЕСА_11, які є існуючими об`єктами права власності?

Попереджено експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок (ст.. 384 КК України) або за відмову від виконання покладених обов`язків (ст.. 385 КК України).

Витрати по проведенню експертизи покладено на відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалено проводити експертизу по матеріалам справи та за місцем розташування даху (покрівлі) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень по АДРЕСА_4 .

Для дослідження, експертам направлено матеріали цивільної справи в двох томах.

Роз`яснено учасникам справи, що уразі ухилення від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, голова ОСББ «26-І» Мустафаєв Р.Н. подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року про призначення експертизи та відмовити у задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що ухвала про призначення експертизи є необгрунтованою, оскільки судом першої інстанції неправильно встановлені обставини, внаслідок неправильного дослідження доказів. Зазначав, що призначаючи у справі будівельно-технічну експертизу, суд першої інстанції намагається встановити обставини, які вже встановлені судами в цивільній справі № 753/7046/17 та відповідно до ст.. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню у даній справі. Зокрема, 1-е та 2-е питання, які поставлені на вирішення експертизи, вже були предметом дослідження судового експерта в цивільній справі № 753/7046/17, про що складено висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 01.06.2018 року (том 1 а.с. 194-205). Третє питання дублює перше питання. Відповідь на четверте питання надана в експертному дослідженні від 03.11.2017 року, яким визначено, що функціональне призначення площі (покрівлі) над першим поверхом вбудованих, вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень багатоквартирного житлового будинку зі сторони проїжджої частини є покрівля вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень над першим поверхом та невід'ємна складова вхідної та прохідної частини вхідної групи нежитлових вбудованих приміщень другого поверху. Окрім того, Київським апеляційним судом в постанові від 17.01.2019 року у справі № 753/7046/17 встановлено, що вказана частина конструктивних елементів покрівлі вбудовано-прибудованих нежитлових приміщень першого поверху багатоквартирного будинку, у т.ч. визначена експертами як прохід (тераса) до нежитлових приміщень АДРЕСА_10 і АДРЕСА_12 не є приватною власністю відповідачів або інших окремих власників квартир (нежитлових приміщень) багатоквартирного будинку, оскільки належить до конструктивних елементів багатоквартирного будинку, відноситься до спільного майна багатоквартирного будинку (несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку).

Вказував на те, що експертиза повинна проводитися Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, що узгоджується з переліком регіональних зон обслуговування науково-дослідними установами судових експертиз Міністерства юстиції України, визначених Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 52/5.

Вважав, що підстави для проведення експертизи з визначеними судом питаннями відсутні, оскільки були предметом розгляду в іншій цивільній справі між тими ж сторонами.

27 січня 2020 року надійшов відзив представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Іванова О.В., в якому просив апеляційну скаргу ОСББ «26-І» залишити без задоволення, а ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26.11.2019 року - без змін. Зазначав, що оскільки надані сторонами докази є взаємосуперечливими, а докази, що надані ОСББ «26-І» є сумнівними, висновки суду, що були визначені в цивільній справі № 753/7046/17 не є преюдиційними у даній справі, суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи для всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Вказував на те, що доручаючи проведення експертизи Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру, суд врахував, що Київський науково-дослідний інститут судових експертиз перевантажений та з огляду на розумний строк розгляду справи, та відсутність позиції ОСББ «26-І» щодо експертної установи, обґрунтовано погодився з позицією представника ОСОБА_1 та доручив проведення експертизи Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру, який є спеціалізованою державною установою, що знаходиться в м. Києві.

В судовому засіданні представник позивача ОСББ «26-І» адвокат Пономаренко І.В. та голова ОСББ «26-І» Мустафаєв Р.Н. підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Іванов О.В. проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду повідомлені належно, причини неявки суду не повідомили, тому колегія суддів вважає можливим проводити розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Кулікової С.В., пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки в матеріалах справи містяться два протилежних експертних висновки, які були надані сторонами на обґрунтування своєї позиції, а для встановлення обставин у справі та правильного вирішення спору, необхідні спеціальні знання у галузі будівництва, тому у справі слід призначити будівельно-технічну експертизу.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що предметом спору є площа покриття першого поверху багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_4 , та у сторін виник спір з приводу віднесення його до конструктивних елементів багатоквартирного будинку та належності на праві власності ОСББ «26-І», наявність в матеріалах справи двох протилежних висновків, які були надані сторонами на обгрунтування своєї позиції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, так як за відсутності спеціальних знань неможливо встановити обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).

Доводи апеляційної скарги про те, що призначаючи у справі будівельно-технічну експертизу, суд першої інстанції намагається встановити обставини, які вже встановлені судами в цивільній справі № 753/7046/17, чи вже були предметом дослідження експертами, про що складені відповідні висновки, колегія суддів вважає безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.ч. 4,5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не запропонував суду питання, роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта, а лише заперечував щодо призначення у справі експертизи.

При цьому, згідно звукозапису судового засідання від 26.11.2019 року, суд першої інстанції роз'яснював право позивача та його представника запропонувати свої питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновку експерта, проте позивач та його представник лише послалися на те, що призначення експертизи в цій справі не є необхідним.

Досліджуючи сукупність передбачених частиною першою статті 103 ЦПК України обставин, за яких суд призначає експертизу, колегія суддів зазначає, що обставини даного спору безумовно вимагають залучення фахівця, який має спеціальні знання у певній галузі, а висновок експертизи не буде мати для суду наперед встановленого значення, оскільки оцінюється у сукупності з іншими доказами у справі (стаття 110 ЦПК України).

Суд, з урахуванням обставин справи, має право визначити експерта чи експертну установу самостійно, а у разі необхідності може призначити декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза), тому посилання апеляційної скарги на те, що експертиза повинна проводитися Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз не заслуговують на увагу.Крім того, позивач та його представник не запропонував експертну установу під час розгляду клопотання про призначення експертизи, а лише наполягали на залишенні його без задоволення.

За правилом частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі експертизи постановлена відповідно до вимог процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.

Згідно положень статей 141, 382 ЦПК України питання розподілу судових витрат у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції не вирішується, оскільки спір по суті не розглядався.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «26-і» залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 17 лютого 2020 року.

Головуючий: Судді: