30.12.2020 Суддя Черняк В. Г..
Провадження № 2-з/644/110/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову

30 грудня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

судді - Черняка В.Г.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Державний нотаріус Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Верещака Галина Леонідівна, Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Івакіна Тетяна Валентина про визнання права власності в порядку спадкування за законом та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Ейбатов З.М. огли, який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати, що частка в праві спільної сумісної власності померлого ОСОБА_5 становить Ѕ частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/8 частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_5 ;

- витребувати з володіння ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 3/8 частини квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_4 на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Одночасно з позовною заявою адвокатом ОСОБА_1 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , заявлено клопотання про забезпечення позову, в якому він просить суд заборонити будь-яким особам вчиняти дії щодо квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі але не виключно щодо відчуження чи у будь-який спосіб передачу в чуже володіння зазначеної квартири.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову представником позивача зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , який є батьком позивача. Померлому на праві спільної сумісної власності належала квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Дана квартира була придбана за час перебування у шлюбі із ОСОБА_3 . Спадкоємцями за законом після смерті померлого ОСОБА_6 є позивач ОСОБА_2 (донька), відповідач ОСОБА_3 (дружина померлого) ОСОБА_7 (син), ОСОБА_8 (мати). 15.05.2018 р. ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відмовились від прийняття спадщини після померлого ОСОБА_6 на користь позивача ОСОБА_2 . У зв`язку з чим, представник позивача вважає, що частка належна позивачу складає 3/8 частини спірної квартири.

Під час численних намагань отримати належну позивачу за законом спадщину, 31.08.2018 року позивачу стало відомо, що 28.08.2018 року ОСОБА_3 подарувала спірну квартиру своїй доньці - ОСОБА_9 на підставі договору дарування.

22.01.2019 року, в черговий раз, на підставі договору дарування, право власності на спірну квартиру було зареєстровано за відповідачем ОСОБА_4 .

Згідно постанови Харківського апеляційного суду від 28.10.2020 року ОСОБА_3 , не будучи власником всієї спірної квартири, неправомірно розпорядилася 1/2 часткою цієї квартири, яка належала на праві спільної власності ОСОБА_6 після його смерті. Таким чином ОСОБА_3 порушила право ОСОБА_2 як спадкоємця прав та обов`язків ОСОБА_6 здійснити право на спадкування 1/2 частки квартири та одержати свідоцтва на право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 . В результаті розгляду справи (справа №644/275/19) судом апеляційної інстанції, договір дарування квартири ( АДРЕСА_1 ), що укладений 28.08.2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_9 , був визнаний недійсним щодо 3/8 частин спірної квартири.

Після чого, позивач ОСОБА_2 намагалась здійснити реєстрацію спірного майна, але зараз спірна квартира зареєстрована за відповідачем ОСОБА_4 їй було відмовлено, як у отриманні свідоцтва про право на спадщину, так і у скасуванні реєстрації як власника ОСОБА_4 .

З огляду на викладене, представник позивача посилається на наявність обґрунтованих ризиків того, що відповідач ОСОБА_4 дізнаючись про подання даної позовної заяви, буде намагатись вчиняти неправомірні дії щодо незаконного відчуження спірного майна на користь третіх осіб, що значно ускладнить розгляд цивільної справи, а також ускладнить можливість набуття позивачем у власність належного їй по закону майна.

Такі ризики є обґрунтованими, адже раніше 28.08.2018 року ОСОБА_3 відчужила квартиру на користь ОСОБА_9 усвідомлюючи про існування моїх прав на таке майно та існування спору щодо даної квартири, а 22.01.2019 року вже ОСОБА_9 знову відчужила спірну квартиру на користь ОСОБА_4 будучи повідомленими про існування у провадженні суду справи №644/275/19, а також після того як судом було винесено ухвалу про накладення заборони на відчуження зазначеного вище нерухомого майна.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Розглянувши заяву про забезпечення позову, матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. ч. 1 та 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв по забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Судом встановлено, що предметом заявленого ОСОБА_2 позову є квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Так, позивач просить суд визнати за нею право власності на 3/8 частини вказаної квартири, в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_5 , якому вказана квартира належала на праві спільної сумісної власності разом з ОСОБА_3 .

З матеріалів позовної заяви вбачається, що незважаючи на наявність судового спору та заявлених позивачем ОСОБА_2 спадкових прав на частину спірної квартири, квартира неодноразово відчужувалась на користь інших осіб.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно спірна квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 17.12.2020 року належить ОСОБА_4 .

Зазначене вище, дає підстави вважати, що відповідач ОСОБА_4 може в будь-який момент здійснити відчуження спірної квартири, що в свою чергу може утруднити, чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в частині заборони відчуження спірної квартири підлягає задоволенню, оскільки такий захід забезпечення позову є співмірним із заявленими представником позивача позовними вимогами. Разом з цим, неодноразові відчуження спірної квартири дають підстави припускати, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 157 ЦПК України, ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 157 ЦПК України, примірник ухвали про забезпечення позову залежно від виду вжитих заходів одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також відповідним державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 152, 153, 157, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Заборонити в будь-який спосіб відчуження квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Строк пред`явлення до виконання три роки.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а учасником справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя: В.Г. Черняк