Справа № 211/864/20
Провадження № 2/211/1063/20
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
14 лютого 2020 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі судді Гіда О.С., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 про визнання особи такою, щ втратила право користування житлом, -
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом та просить суд визнати відповідачку ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Однак позовна заява не відповідає вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, відповідно до якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Однак позивачем надано клопотання про звільнення від сплати судового збору без надання доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому розмірі.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. З цих підстав, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.
Даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору.
За таких обставин, дослідивши клопотання, суд вважає, що вказаний в довідці дохід позивачки дозволяє їй здійснити оплату судового збору, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для звільнення її від сплати судового збору при зверненні до суду з позовом, так як в матеріалах клопотання відсутні інші докази, які свідчать про скрутне матеріальне становище позивача.
Враховуючи викладене, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, а подане з цього приводу клопотання задоволенню не підлягає.
Так, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.
За таких обставин позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 840,80 гривень, та надати оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору.
Згідно ч. 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 185 ЦПК України).
Враховуючи викладене, вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 про визнання особи такою, щ втратила право користування житлом, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків повідомивши, що відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, -
В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , інтереси якої представляє ОСОБА_3 про визнання особи такою, щ втратила право користування житлом - залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С.Гіда