Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 534/1081/20

Провадження № 2/534/670/20

24 грудня 2020 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

в складі суду: головуючого судді Морозова В.Ю.

за участю секретаря судового засідання Ворошило І.О.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, у якому просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_3 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_4 , 2015 року народження у сумі 26 996 грн. 54 коп. та витрати понесені на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 2000 грн.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 03.04.2015 на її користь з відповідача було стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , 2015 року народження у розмірі ј частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше встановленого законом мінімального розміру аліментів на одну дитину, починаючи з 11.03.2015 і до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до розрахунку заборгованості по сплаті аліментів Кременчуцького районного відділу державної виконавчої служби Північно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), заборгованість ОСОБА_3 зі сплати аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання дочки ОСОБА_4 , 2015 року народження, станом на 30.04.2020 складає 68 107 грн. 98 коп, у зв`язку із чим позивачка прохає стягнути пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 26 996 грн. 54 коп.

Ухвалою суду від 03.09.2020 (а.с.34) позовна заява ОСОБА_1 прийнята до розгляду із відкриттям провадження у справі та призначенням до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

26.10.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого, проти позовних вимог заперечують, вважаючи їх незаконними та необґрунтованими посилаючись на те, що станом на 17.09.2020 заборгованість зі сплати аліментів погашена в повному обсязі, що підтверджується постановою державного виконавця від 17.09.2020.

29.10.2020 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив в якій зазначено, що відзив відповідача подано з пропущенням строку на надання відзиву, а також зазначено що погашення ОСОБА_3 заборгованості зі сплати аліментів, яка виникла за період з 2015 по 2020 рік є несвоєчасним виконанням зобов`язання та не звільняє відповідача від обов`язку сплати пені.

У судовому засідання позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позов підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, від відповідача надійшла заява в якій проти позову заперечував в повному обсязі з підстав викладених у відзиві та просив розгляд справи провести у його відсутність.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 03.04.2015 на її користь з відповідача було стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , 2015 року народження у розмірі ј частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше встановленого законом мінімального розміру аліментів на одну дитину, починаючи з 11.03.2015 і до досягнення дитиною повноліття. Вказане рішення набрало законної сили та було звернуто до виконання у встановленому законом порядку шляхом видачі відповідного виконавчого документа. Відповідно до розрахунку Горішньоплавнівського міського відділу державної виконавчої служби Північно Східного міжрегіональноно управління Міністерства юстиції (м. Суми), заборгованість за виконавчим провадженням відповідача зі сплати аліментів за період з березня 2015 по квітень 2020 становить 68 107 грн. 98 коп. (а.с.16-17).

Суд зазначає, що в матеріалах справи міститься свідоцтво серія НОМЕР_1 про зміну імені, відповідно до якого, позивач змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », про що Горішньоплавнівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) складено відповідний актовий запис за № 03 (а.с. 6).

За змістом статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частиною третьою статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у Сімейному кодексі України.

Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності.

Відповідно до ст.196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

При цьому за змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Відповідач ОСОБА_3 в своїх запереченнях позов не визнав повністю, посилаючись на те, що станом на 17.09.2020 заборгованість зі сплати аліментів погашена в повному обсязі, однак вказані заперечення суд до уваги не бере, оскільки заборгованість по сплаті аліментів виникла за період з 2015 по 2020 і є несвоєчасним виконанням зобов`язання, за яке стягується неустойка у відповідності до ст. 549 ЦК України.

Погашення позивачем заборгованості по аліментам після подачі позову не звільняє його від відповідальності за ст.196 СК України.

Жодних доказів того, що несплата аліментів відбулась не з вини відповідача або була наслідком іншої незалежної від нього обставини відповідачем до суду не надано, суд вважає, що позивач має право на стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

У відповідноснті до ч.5 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:

Sp=(A1x1%xQ1)+(A2x1%xQ2)+……….(Anx1%xQn), де:

Sp - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.04.2018 у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18).

З огляду на викладене, за відсутності доказів того, що несплата аліментів була зумовлена незалежною від відповідача обставиною, або була наслідком тяжкої хвороби чи іншої не переборної сили, суд, вважає, що позивач, як одержувач аліментів, має право на стягнення неустойки (пені). Суд зазначає, що в цій частині вимоги позивачки ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та підлягають задоволенню в межах наявного в матеріалах справи розрахунку (а.с.2-4).

Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Також, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 840 грн.80 коп.

Керуючись 194-196 СК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 141,263,265,280 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у сумі 26 996,54 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 840 грн 80 коп. судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 2000 грн. витрати, понесені на професійну правничу допомогу адвоката.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду через Комсомольський міський суд Полтавської області.

Відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повне ім`я позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт № НОМЕР_2 виданий 06.03.2020 орган , що видав № НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ;
Повне ім`я відповідача: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя В.Ю. Морозов

Повний текст рішення складено 30.12.2020.