Справа № 308/2683/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

під головуванням судді Іванова А.П.,

за участі секретаря Боти О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ) до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

16.03.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Холмківської сільської ради Закарпатської області, третя особа ОСОБА_3 , в якому просила суд визнати за нею право власності на 2/3 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що її тітка ОСОБА_4 , тітчин чоловік ОСОБА_5 володіли по 1/3 частці кожний у праві власності на домоволодіння розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер тітчин чоловік ОСОБА_5 . Тітка позивачки ОСОБА_4 фактично прийняла спадщину, яка відкрилась після його смерті проживаючи в спірному будинку та фактично користуючись 1/3 часткою спірного домоволодіння, що належали її померлому чоловікові, але право власності на успадковану 1/3 частку у спірному домоволодінні на своє ім`я не оформила. 21.10.2006 року ОСОБА_6 склала заповіт за яким заповіла усе належне їй майно своїй племінниці ОСОБА_7 , яка проживає за адресою АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла. Після її смерті відкрилась спадщина на частки в належному їй спірному домоволодінні в тому числі на 1/3 частки що належала їй та 1/3 частки, що вона успадкувала після смерті чоловіка ОСОБА_5 . 12.02.2019 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_4 , однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 2/3 частки спірного домоволодіння і тому вона вимушена звертатись до суду із цим позовом.

В судове засідання позивачка та її представник не з`явились, але в заяві від 29.12.2020 просили провести судовий розгляд в їх відсутністі. Позовні вимоги підтримали.

В судове засідання третя особа та її представник не з`явились але в заяві від 29.12.2020 просили провести судовий розгляд в їх відсутністі.

В судове засідання відповідач не з`явився, заяв про відкладення розгляду справи від представника останнього до суду не надходило.

Суд, дослідивши надані докази приходе до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 19-21) та свідоцтва про право власності на нерухоме майно (а.с. 22),витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 33) домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_4 кожному по 1/3 частині.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_1 (а.с. 23) ОСОБА_5 та ОСОБА_9 уклали шлюб 23.06.1979 року та після укладення шлюбу дружині присвоєне прізвище чоловіка « ОСОБА_4 ».

Згідно з свідоцтва про смерть НОМЕР_2 (а.с. 17) ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з свідоцтва про смерть НОМЕР_3 (а.с. 16) ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно з довідки №743 від 15.03.2006 року (а.с. 18), виданої Сторожницькою сільською радою на день смерті ОСОБА_5 разом із ним проживала його дружина ОСОБА_4 .

Згідно з заповіту від 21.10.2006 року (а.с. 11) ОСОБА_4 заповіла усе своє майно племінниці ОСОБА_7 .

Згідно з постанови №02-14/02 від 12.02.2019 року (а.с. 13) відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 2/3 частки спірного домоволодіння у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на 2/3 частки у спірному домоволодінні у спадкодавця ОСОБА_4 .

Згідно з ст. 525 ЦК України (в ред. 1963 року) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця тому час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_5 є день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК України (в ред. 1963 року)при спадкоємстві за законом спадкоємцем першої черги є дружина померлого.

Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України (в ред. 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Враховуючи, що ОСОБА_4 , згідно наданої Сторожницькою сільською радою довідки, на день смерті чоловіка ОСОБА_5 проживала разом із ним та залишилась проживати в будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , суд вважає, що ОСОБА_4 прийняла спадщину, що відкрилась після смерті її чоловіка ОСОБА_11 у вигляді належної йому 1/3 частки у спірному домоволодінні.

Відповідно до ст. 12 ЗУ «Про власність» громадянин набуває права власності в тому числі і на майно, одержане внаслідок успадкування. З огляду на викладене, суд вважає, що ОСОБА_4 успадкувавши 1/3 частку в спірному домоволодінні після смерті свого чоловіка ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , набула право власності на цю частку, і стала власницею 1/3 домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку успадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_5 . Загалом же володіючи 1/3 часткою спірного домоволодіння і успадкувавши 1/3 частку після смерті чоловіка, ОСОБА_4 стала власницею 2/3 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті і тому суд вважає, що ОСОБА_1 має право на спадкування після смерті ОСОБА_4 , оскільки та заповіла при житті їй усе належне майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

ОСОБА_1 прийняла спадщину, що відкрилась після смерті її тітки ОСОБА_4 , оскільки відповідно до ст. 1269 ЦК України подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з роз`яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, діючим законодавством України чітко визначений порядок отримання спадкоємцем документа, який посвідчує його право на успадковане майно - Свідоцтва про право на спадщину, видачу якого, відповідно до норм цивільного законодавства та Закону України «Про нотаріат», покладено на нотаріальний орган. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

Таким чином, при обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на 2/3 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , враховуючи, що ОСОБА_4 була законною власницею 2/3 часток спірного домоволодіння, не суперечать закону та не порушують права, свободи та інтереси інших осіб, тому підлягають задоволенню.

З огляду на викладене суд доходе висновку, що є усі правові підстави для визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті тітки ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 на 2/3 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі та керуючись ст. ст. 525, 548, 549 ЦК України (в ред. 1963 року), ст. ст. 127, 1218, 1222, 1223, 1268-1270 ЦК України, ст. 13 ЗУ «Про власність», ст. 13, 76, 81, 89, 258, 259, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Визнати за ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ), що, 3033, право власності на 2/3 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов