Справа № 766/848/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Кравченко А.М.,

за участю заявника: ОСОБА_1 ,

представника заявника: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Друга Херсонська державна нотаріальна контора Херсонської області про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою, в якій зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина на 27/200 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належала їй на праві власності на підставі договору дарування від 17.03.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за № 320.

Договором дарування від 17.03.2017 року, його батько, ОСОБА_4 , подарував по 27/200 домоволодіння йому та його матері ОСОБА_3 , де вони і проживали разом.

Батько ОСОБА_4 та матір ОСОБА_3 розірвали шлюб 29.11.2008 року, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу наявним в матеріалах справи.

За змістом ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Після смерті матері, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ним була подана заява про прийняття спадщини до Другої Херсонської державної нотаріальної контори та було заведено спадкову справу за №514/2018.

Він та його сестра ОСОБА_5 є спадкоємцями першої черги.

ОСОБА_3 за життя склала заповіт, належну їй частку домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , заповіла доньці ОСОБА_5 ..

ОСОБА_5 , в свою чергу відмовилася від прийняття спадщини.

03 червня 2019 року, він звертався до нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новосельської О.В., з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , на 27/200 частки домоволодіння, за адресою; АДРЕСА_1 , але йому було відмовлено, посилаючись на те, що відсутні відомості про те, хто був зареєстрований з померлою на день її смерті, оскільки на запит нотаріуса про надання відомостей про те, хто був зареєстрований з померлою на день її смерті Відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради повідомлено, що інформація за вказаною у запиті адресою: АДРЕСА_1 відсутня оскільки картотека не передана до міської ради.

На запит до Управління ДМС України в Херсонській області області нотаріус отримала відповідь про те, що «надати інформацію про осіб, які зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , без зазначення їх персональних даних не можливо.

За змістом довідки №46, виданої головою квартального комітету №23 виконкому Корабельної районної у місті Херсоні ради, інформацію за вказаною адресою надати не можливо відсутні дані. Отже, для підтвердження прийняття спадщини має значеннявстановлення факту, що на час відкриття спадщини на 27/100 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , інші спадкоємці відсутні, які фактично проживали разом з спадкодавцем і могли прийняти спадщину, окрім ОСОБА_1 .

Тому, з метою подальшого оформлення спадкових прав, просив суд встановити факт що має юридичне значення, а саме, що на час відкриття спадщини на 27/200 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , інші спадкоємці, які фактично проживали разом з спадкодавцем і могли прийняти спадщину відсутні, окрім ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , який проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Ухвалою суду від 20.01.2020 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

В судовому засіданні судом ставиться на обговорення питання стосовно того, що зі змісту вказаної заяви вбачається спір про право.

Заявник в судовому засіданні заперечував, зазначивши при цьому, що метою подання заяви є доведення вищевказаного факту для подальшого вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Суд, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У пункті 5 частини 2 вказаної норми передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; установлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, убачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи залишає заяву без розгляду(ч.4 ст.315 ЦПК України).

Тобто визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також не доведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають реалізації такого права.

Як, убачається із матеріалів справи ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , після її смерті відкрилася спадщина на належні їй 27/100 частини домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . За життя спадкоємець склала заповіт на ім`я доньки ОСОБА_6 .

Державний нотаріус Другої Херсонської нотаріальної контори відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку ч.3 ст.1268 ЦК України, а саме, відсутні відомості у відповідних органах про осіб, що були зареєстровані та проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Звертаючись із заявою до суду, заявник просив встановити факт відсутності інших спадкоємців, які фактично проживали разом із спадкодавцем і могли прийняти спадщину, окрім нього, який проживав разом із спадкодавцем - ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Отже, встановлення даного факту впливатиме на права та обов`язки інших спадкоємців.

За таких обставин суд приходить до висновку, що встановлення даного факту пов`язане з вирішенням спору про право, а тому заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду із роз`ясненням заявникові, що він має право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» - сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі залишення заяви або скарги без розгляду.

Згідно з квитанцією №23963 від 17.01.2020 року заявником сплачено судовий збір у розмірі 420,40грн., який зараховано до Державного бюджету України 17.01.2020 року.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним повернути заявнику сплачений судовий збір.

На підставі викладеного, ст.ст. 294, 315 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 6-13, 141, 258-259,260-261ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Друга Херсонська державна нотаріальна контора Херсонської області про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право подати позов на загальних підставах.

Зобов`язати Управління Державної Казначейської служби у м. Херсоні Херсонської області повернути ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 420,40грни., сплачений по квитанції №23963 від 17.01.2020року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко