Провадження № 2-с/369/31/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Усатова Д.Д.,

при секретарі Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Києві питання про виправлення описки в ухвалі суду від 27.11.2020 в цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з газопостачання,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 369/10116/18 за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з газопостачання.

Ухвалою суду від 27.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу задоволено. Скасовано судовий наказ від 14.09.2018 року, виданий Києво-Святошинським районним судом Київської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з газопостачання.

При виготовлені зазначеної ухвали суду були допущені описки у її описовій частині, а саме: по тексту ухвали зазначено « ОСОБА_2 » коли вірним є « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_1 » коли вірним є « ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглянути питання про виправлення описки в їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про виправлення допущених судом описок, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання.

Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частні будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

З матеріалів справи вбачається, що 27.11.2020 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу задоволено. Скасовано судовий наказ від 14.09.2018 року, виданий Києво-Святошинським районним судом Київської області за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з газопостачання.

Вбачається, що при виготовлені зазначеної ухвали суду були допущені описки у її описовій частині, а саме: по тексту ухвали зазначено « ОСОБА_2 » коли вірним є « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_1 » коли вірним є « ОСОБА_1 ».

Допущення вказаних описок підтверджується матеріалами справи.

Таким чином, допущені судом описки в ухвалі від 27.11.2020 року за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу є описками в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Виправити описки, допущені в ухвалі судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27.11.2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу в справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з газопостачання.

Абзац шостий описової частини ували суду викласти в наступній редакції : «В своїй заяві єдиним згадуванням про боржника є перше речення, в якому стягувач вказує, - що ОСОБА_1 є побутовим споживачем газу за адресою АДРЕСА_1 та зазначає особовий рахунок споживача.»

Абзац дев`ятий описової частини ували суду викласти в наступній редакції: «Як вбачається з інформаційної довідки з реєстру прав власності на нерухоме майно від 10.10.2020 р. власником домоволодіння АДРЕСА_1 з 20.04.2006 року є ОСОБА_3 з чого слідує, що ОСОБА_1 не може бути побутовим споживачем газом за цією адресою.»

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Д.Д.Усатов