УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 грудня 2020 року

Справа №451/2017/20
Провадження № 2/451/915/20

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Патинок О.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Радехівської райдержадміністрації про позбавлення батьківських прав, призначення опікуна та стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

23.12.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Радехівського районного суду Львівської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Радехівської райдержадміністрації, де просить позбавити ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , батьківських прав відносно його малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позбавити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрованої в АДРЕСА_2 , батьківських прав відносно її малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Призначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 опікуном над малолітньою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Стягувати з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1500 грн, щомісячно, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з проведенням індексації відповідно до закону. Стягувати з ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 2000 грн, щомісячно, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з проведенням індексації відповідно до закону.

23.12.2020 року цивільна справа розподілена судді Патинок О.П.

Проаналізувавши позовну заяву та додані матеріали справи №451/2017/20 вважаю, що таку слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення недоліків, виходячи з наступних міркувань.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до абз.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Також, згідно пункту 13 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 визначено, що якщо в позові об`єднано дві або більше самостійні позовні вимоги немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо за кожну з таких вимог.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 5 ЦПК України Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011р. від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Так, ОСОБА_2 просить в позові про позбавлення батьківських прав, призначення опікуна, стягнення аліментів.

Таким чином ОСОБА_2 слід оплатити за дві позовні вимоги немайнового характеру, зокрема, про позбавлення батьківських прав та призначення опікуна.

Одночасно із позовною заявою надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, де ОСОБА_1 зазначає, що вона повністю опікується малолітньою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_5 помер її чоловік ОСОБА_5 , у зв`язку із чим позивачка понесла значні витрати на лікування, та в подальшому на поховання чоловіка. Просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснено в п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно достатті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач ОСОБА_2 в обґрунтування клопотання про розстрочення сплати судового збору зазначили, що на час подання позову є непосильною сплата суми в розмірі 2522,40 грн, проте позивачці слід оплатити судовий збір в сумі 1681,60 грн.

Позивачем у клопотанні не надано належних та достатніх доказів щодо підтвердження її скрутного матеріального становища, у зв`язку з чим ОСОБА_2 не здатна сплатити суму судового збору, встановленого законодавством України. Суддя відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не вбачає підстав для задоволення не підтвердженого клопотання ОСОБА_2 про відстрочення від сплати судового збору.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р., в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, відмова позивачці у задоволенні необґрунтованого клопотання про відстрочення сплати судового збору, як це передбачено законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Необхідно зазначити, що відповідно до правил ст. 141 ЦПК України в разі задоволення позову, судові витрати будуть стягнуті з відповідачів на користь позивача.

З огляду на вищевикладене суддя приходить до висновку про наявність правових підстав щодо відмови позивачці ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Отже, позивачу, яка не звільненна від сплати судового збору необхідно надати докази про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру, тобто квитанції про сплату судового збору по 840, 80 грн.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З огляду на те, що позовну заяву подано без додержання вимоги, закріпленої у пункті 9 частини третьої статті 175, 177 ЦПК України, то позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліку шляхом подання до суду позовної заяви із викладом відомостей, які відсутні, та її копії, а також сплатити судовий збір.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Радехівської райдержадміністрації про позбавлення батьківських прав, призначення опікуна та стягнення аліментів залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлений строк може бути продовжено судом за заявою позивача, поданою до його закінчення, якщо неможливість усунення недоліку у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rh.lv.court.gov.ua/sud1317/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяПатинок О. П.