Постанова

Іменем України

05 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 766/4654/17

провадження № 61-9038 св 19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),

суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І., Лідовця Р. А., Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - акціонерне товариство «Херсонобленерго»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня 2018 року у складі судді Гаврилова Д. В.

та постанову Херсонського апеляційного суду від 28 березня 2019 року

у складі колегії суддів: Полікарпової О. М., Воронцової Л. П., Ігнатенко П. Я.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого єакціонерне товариство (далі- АТ) «Херсонобленерго», про скасування рішення оформленого протоколом комісії №13 від 31 січня 2017 року в частині нарахування їй вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією на суму 464 963,83 грн.

Позов мотивовано тим, що вона є споживачем електричної енергії на підставі договору, укладеного з приватним акціонерним товариством «Херсонобленерго» №5534 від 19 вересня 2014 року про постачання електричної енергії на об`єкт «Комплекс» по адресу: АДРЕСА_1 .

08 вересня 2016 року працівниками відповідача складений акт про порушення Правил користування електричною енергією (далі - Правила) у зв`язку з пошкодженням приладу обліку, без уточнення характеру цих пошкоджень, за її відсутності.

Також посилається на те, що вона не була сповіщена про засідання комісії Херсонського міжрайонного відділення енергозбуту по розгляду актів, на якому 31 січня 2017 року вирішено провести нарахування по акту згідно вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562 (далі - Методика)

15 лютого 2017 року вона отримала витяг з протоколу та рахунок до сплати на загальну суму 464 963,83 грн.

Зазначала про те, що вона прилад обліку не пошкоджувала, щиток був опломбований, пошкоджень пломби під час перевірки не виявлено, а тому вважала, що вплив на роботу лічильника неможливий. Вилучення приладу обліку у її відсутність унеможливило контроль за тим, в якому стані він був при пакуванні та опечатуванні. Крім того, відповідачем порушено її право бути присутньою під час проведення експертизи.

Також позивачка посилається на неправильне застосування Методики відповідачем, оскільки, на її думку, нарахування повинно проводитися за період не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, тоді як відповідач нарахував збитки за період з 24 листопада 2015 року по 08 вересня

2016 року.

З урахуванням викладеного ОСОБА_1 просила позов задовольнити.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня

2018 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідач порушила вимоги статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику»,

підпункти 10.2.26 та 10.3.1 постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28

«Про затвердження Правил користування електричною енергією», тому оформлений протокол №13 від 31 січня 2017 року, прийнято правомірно.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Херсонського апеляційного суду 28 березня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня

2018 року залишено без змін.

Судове рішення апеляційного суду мотивовано тим, що судом першої інстанції вірно з`ясовані фактичні обставини справи та дана їм належна правова оцінка, а його висновки підтверджуються матеріалами справи

та ґрунтуються на нормах діючого законодавства.

Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив, що наявними у справі доказами встановлено факт втручання в роботу належного позивачці засобу обліку, що призвело до зміни показів цього засобу і є підставою для перерахунку відповідачем обсягу та вартості електроенергії за Методикою, тобто за період з останньої технічної перевірки лічильника, але не більше, ніж за три роки.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня 2018 року та постанову Херсонського апеляційного суду 28 березня 2019 року й ухвалити нове судове рішення, яким її позов задовольнити.

Надходження касаційної скарги до Верховного Суду

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду

від 20 травня 2019 року відкрито касаційне провадження в указаній справі, витребувано цивільну справу № 766/4654/17 із Херсонського міського суду Херсонської області, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії оскаржуваних судових рішень відмовлено та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.

У жовтні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного судувід 11 грудня 2019 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що судами не надано належної оцінки та не були враховані доводи про неможливість втручання у роботу приладу обліку без зриву пломб, відхилили у якості доказів акт про опломбування та збереження пломб від 24 листопада 2015 року № 167762, який складено під час останньої технічної перевірки та яким зафіксовано опломбування шафи обліку після технічної перевірки, не навели аргументів відхилення доводів про те, що ОСОБА_2 не був представником позивача, оскільки у акті про порушення немає посилання на належний документ, що підтверджує повноваження особи, яка підписала акт.

Суди не перевірили обґрунтованість розрахунків, що призвело до прийняття неправильного рішення по суті спору.

Вважає, що результати експертизи приладу обліку, на які посилався суд, не можуть бути підставою для нарахування їй необлікованої вартості електричної енергії, оскільки експертиза приладу обліку проведена з порушенням процедури проведення та зі її відсутністю.

Крім того, суди неправильно застосували норми матеріального права, які вказують на обов`язкову присутність споживача під час проведення експертизи, у зв`язку із чим висновки проведених експертиз не можна розцінювати у якості належних та допустимих доказів.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У липні 2019 року АТ «Херсонобленерго» подало до суду відзив на касаційну скаргу, в якому вказує, що доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, тому вважає, що оскаржувані судові рішення

є законними та обґрунтованими, просить їх залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Відповідно до договору про постачання електричної енергії від 19 вересня 2004 року № 5534 ОСОБА_1 є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що надаються ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» (а. с. 6-10).

Згідно з актом від 08 вересня 2016 року № 130609 про порушення «Правил користування електричною енергією» встановлено, що під час перевірки по адресу: АДРЕСА_1 виявлено пошкодження приладу обліку типу МТХ 3R DD: лічильник при навантаженні 44 кВт враховує 27 кВт, чим порушено пункти 10.2.26, 10.3.1 Правил

(а. с. 57-58). В акті зазначена схема порушення, акт підписано трьома представниками постачальника електричної енергії та уповноваженою особою споживача ОСОБА_2 .

На підставі зазначеного акту ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» здійснено розрахунок вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачкою Правил користування електричною енергією на суму 464 963,83 грн, що підтверджується протоколом № 13 від 31 січня 2017 року (а. с. 25, зворот титулу).

Згідно з висновком експертного дослідження від 10 листопада 2016 року №61, яка проведена Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України вказано, що на зовнішніх поверхнях лічильника МТХ 3R DD пошкоджень не виявлено. У самому лічильнику виявлено внесення конструктивних змін до механічної та електричної схеми, а саме: на платі лічильника виявлено фрагмент клейкої стрічки синього кольору, за допомогою якої здійснено закріплення кнопки датчика відкриття корпусу у ввімкненому положенні - при відкритті корпусу, через блокування кнопки, фіксація відкриття корпусу лічильника у журналі подій не відбувається; у схемі лічильника виявлено вбудований сторонній електронний пристрій, розташований всередині корпусу під платою лічильника та підключений до схеми лічильника. Вбудований пристрій

є радіоелектронним пристроєм дистанційного керування, який дозволяє зменшувати значення виміряної лічильником енергії по відношенню до спожитої (а. с. 49-55).

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не погоджувалась із зазначеним висновком експертизи, представник ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» заявив клопотання про призначення у справі комплексної електротехнічної та трасологічної експертизи, яке підтримала позивачка.

Згідно з висновком судової комплексної електротехнічної та трасологічної експертизи від 31 січня 2019 року № 26090/26091, яка проведена Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз

ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса встановлено, що прилад обліку має пошкодження, ознаки яких наведені в підпункті 3 пункту 2.1 Методики

(а. с. 204-213).

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій ухвалені з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику»споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Згідно зі статтею 27 Закону України «Про електроенергетику»правопорушеннями в електроенергетиці є порушенням Правил.

Відповідно до підпункту 9 пункту 10.2 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку.

Пунктом 6.40 Правил встановлено, що перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики, у разі явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів.

Відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 Методики остання застосовується на підставі акту про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог правилкористування електричною енергією та в разі виявлення таких порушень правилкористування електричною енергією, як, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Згідно з пунктом 3.1 зазначеної Методики факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що наявними у справі доказами встановлено факт втручання в роботу належного позивачці засобу обліку, що призвело до зміни показів цього засобу і є підставою для перерахунку відповідачем обсягу та вартості електроенергії за Методикою, тобто за період з останньої технічної перевірки лічильника, але не більше, ніж за три роки.

Акт про порушення підписано трьома представниками постачальника електричної енергії та уповноваженою особою споживача ОСОБА_2 , що позивачкою не спростовано, а тому вимоги пункту 6.41 Правил не порушено. А перевіряти процесуальні повноваження уповноваженої особи Правилами не передбачено.

Інші наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження у судах попередніх інстанцій із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, які ґрунтується на вимогах законодавства,

і з якою погоджується суд касаційної інстанції.

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують, на законність та обґрунтованість судових рішень не впливають.

Керуючись статтями 400, 401, 402, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня

2018 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 28 березня

2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Д. Д. Луспеник

Судді: І. А. Воробйова

Б. І. Гулько

Р. А. Лідовець

Ю. В. Черняк