Справа № 591/4954/20
Провадження № 2-во/591/59/20
У Х В А Л А

11 листопада 2020 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі головуючого судді Ніколаєнко О.О., розглянувши в письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2020 року по справі № 591/4954/20 по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2020 року Зарічним районним судом м.Суми прийнято рішення у даній справі, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено, припинено стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів доходів, щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 23.03.2016 року до повноліття на користь матері дитини ОСОБА_4 , які були стягнути на підставі рішення Зарічного районного суду м.Суми від 27.05.2016 року, з дати набрання рішенням у даній справі законної сили.

10.11.2020 року позивач звернулась до суду з заявою про виправлення описки у рішенні суду шляхом виключення фрази «…починаючи стягнення з 23.03.2016 року до повноліття на користь матері дитини ОСОБА_4 … » та в резолютивній частині рішення прописати : «Припинити стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів доходів, щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, які стягувались на підставі рішення Зарічного районного суду м.Суми від 27 травня 2016 року, з дати набрання рішенням у даній справі законної сили.». Вважає, що викладення змісту резолютивної частини в такій редакції унеможливить вимагання відповідачем повернення сплачених позивачу аліментів за період з 23.03.2016 року до 17.08.2020 року, доки вона не забрала виконавчий лист з виконавчої служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

При вирішенні питання про внесення виправлень у судове рішення суд не вправі змінювати його зміст, здійснювати додаткове обґрунтовування чи здійснювати додаткове посилання на норми закону.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Як вбачається з резолютивної частини рішення Зарічного районного суду м.Суми від 22 жовтня 2020 року, суд дійшов до висновку про припинення стягнення аліментів з ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частини від усіх видів доходів, щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 23.03.2016 року до повноліття на користь матері дитини ОСОБА_4 , які були стягнути на підставі рішення Зарічного районного суду м.Суми від 27.05.2016 року, з дати набрання рішенням у даній справі законної сили.

Саме таку вимогу ставила позивач у позовній заяві.

Як зазначалося вище, вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення.

В обґрунтування заяви про виправлення описки в зазначеному рішенні суду позивач ставить питання про виправлення описки в резолютивній частині рішення суду шляхом її викладу в новій редакції, шляхом виключення з резолютивної частини рішення тексту такого змісту: «…починаючи стягнення з 23.03.2016 року до повноліття на користь матері дитини ОСОБА_4 …» вважаючи, що судом допущено описку.

Тобто, заявник фактично просить змінити зміст резолютивної частини постановленого рішення Зарічного районного суду м.Суми від 22 жовтня 2020 року, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства, та не є опискою в розумінні ст. 269 ЦПК України.

Суд не вбачає розбіжностей або будь-яких описок чи помилок в рішенні суду від 22 жовтня 2020 року, тому вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду.

Окрім того, суд звертає увагу позивача, що припинення стягнення аліментів з відповідача на утримання сина ОСОБА_3 , які були стягнути на підставі рішення Зарічного районного суду м.Суми від 27.05.2016 року, розпочнеться з дати набрання рішенням у даній справі законної сили, про що зазначено у резолютивній частині прийнятого рішення.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду від 22 жовтня 2020 року по справі № 591/4954/20.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту складання ухвали. До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.О. Ніколаєнко