Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/2355/19
Провадження № 2-с/945/5/20
УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу

14 лютого 2020 року м. Миколаїв

Суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Шаронова Н.О., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,-

встановив:

13 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Миколаївського районного суду Миколаївської області з заявою про скасування судового наказу від 21 грудня 2019 року № 945/2355/19.

Відповідно до ч. ч. 1 - 5 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 не зазначає відомостей про те, коли саме вона отримала судовий наказ від 21 грудня 2019 року № 945/2355/19, також не надає таких доказів до заяви.

До заяви про скасування судового наказу заявником також не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Заявником ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору, як малозабезпечену особу.

Статтею 5 Закону України Про судовий збір (далі - Закон) визначено коло осіб, які звільненні від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх судових інстанціях. Даний перелік осіб є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідно до положень ч. 1 ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 вказує на те, що вона є малозабезпеченою особою, а також зазначає у заяві, що в підтвердження вказаного факту додає до заяви довідку.

При цьому, як слідує з Акту про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) від 13 лютого 2020 року, складеного комісією в складі: Шуріної Н.О. - провідного спеціаліста суду; ОСОБА_2 - провідного спеціаліста суду; Тупчій І.Б. - секретаря суду; Коваленко А.С. - старшого секретаря суду, при прийнятті документів, які надійшли електронною поштою до секретаріату Миколаївського районного суду Миколаївської області від ОСОБА_1 "Заява про скасування судового наказу від 21 грудня 2019 року № 945/2355/19" не виявилося вказаних у додатку документів, а саме: копії судового наказу, а також довідки про доходи (пенсію).

14 лютого 2020 року заявником було додатково надіслано на електронну пошту суду копію судового наказу від 21 грудня 2019 року № 945/2355/19, при цьому довідку про доходи (пенсію) заявник на електронну пошту суду не надіслав.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За таких обставин, оскільки заявником неналежно оформлено заяву про скасування судового наказу, вказану заяву належить повернути заявнику без розгляду.

Керуючись ч. ч. 1 - 6 ст. 170, ч. 1 ст. 260 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 21 грудня 2019 року № 945/2355/19, - повернути заявнику без розгляду.

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з положеннями ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Миколаївського апеляційного суду.

Суддя Н. О. Шаронова

14.02.2020