2/953/3585/20
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного сервісного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській області (філія ГСЦ МВС), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання добросовісним набувачем,-

встановив:

27 листопада 2020р. до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного сервісного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській області (філія ГСЦ МВС), третя особа: ОСОБА_3 , про визнання позивача добросовісним набувачем транспортного засобу "BMW X5" р.н. НОМЕР_1 .

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Так, вимоги до позовної заяви визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а наслідки їх невиконання, передбачені положеннями ст.185 ЦПК України.

Згідно п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак вказаний позивачем спосіб захисту права шляхом визнання його добросовісним набувачем до передбачених ст. 16 ЦК України способів не належить. Так, добросовісність набуття є однією з обставин, що підлягає доказуванню.

Аналогічного висновку про застосування норм права у подібних правовідносинах дійшов Верховний Суд, у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №755/15989/15-ц (провадження №61-13510св18) постанова від 19 вересня 2018 року, а також у постанові від 11.12.2019 у справі №523/11051/17 (провадження №61-13925св19).

Крім того, зміст позовних вимог, пред`явлених до відповідача позовна заява не містить. Натомість відмовляючи позивачу у реєстрації права власності на транспортний засіб, відповідач діяв як особа публічного права, покликана на виконання функцій держави щодо контролю за дотриманням закону, що свідчить про публічно-правовий характер спірних правовідносин.

Також у позовній заяві відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивач на підтвердження сплати судового збору у розмірі 870 грн. надає квитанцію №29120391 від 23.10.2020, з якої вбачається, що вказаний судовий збір сплачений на реквізити Ленінського районного суду м. Харкова.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.); за вимогу майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510 грн.).

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі, передбаченому ЗУ "Про судовий збір" на реквізити Київського районного суду м. Харкова, на підтвердження чого надати оригінал квитанції.

Також всупереч положенням ст. 95 ЦПК України, додані до позовної заяви копії документів підпису позивача із зазначенням дати засвідчення не містять.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 185 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного сервісного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській області (філія ГСЦ МВС), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання добросовісним набувачем, - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -