Ухвала

18 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 577/217/18

провадження № 61-2843ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 26 червня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 17 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Кузьківської сільської ради Конотопського району Сумської області, Державної іпотечної установи, треті особи: прокуратура Сумської області, Конотопська районна державна адміністрація, ОСОБА_4 , Генеральна прокуратура України, про визнання права власності на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на рішення Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 26 червня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 17 грудня 2019 року, яка відповідно до штемпеля на конверті надіслана до Верховного Суду 07 лютого 2020 року.

Відповідно до частини другої Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

З аналізу частини шостої 124 ЦПК України випливає, що касаційна скарга вважається поданою в день здачі її на пошту чи передачі іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_3 вважається поданою до набрання чинності Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

У прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_3 просять поновити строк на касаційне оскарження, вказуючи, що повний текст оскаржуваної постанови Сумського апеляційного суду від 17 грудня 2019 року отримано 09 січня 2020 року, про що свідчить розписка про отримання рекомендованого листа у відділення пошти № 5 з індексом 41605, однак на підтвердження того, що рекомендованим листом було направлено заявнику саме копію оскаржуваного рішення не надано жодних доказів, тому підстави для задоволення клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження відсутні.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України (у редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги) касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, заявникам потрібно надіслати на адресу суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, а саме отримання заявником оскаржуваної постанови апеляційного суду 09 січня 2020 року.

На підтвердження наведених обставин пропуску строку заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Касаційна скарга ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачений судовий збір не у встановленому порядку.

Згідно з частиною першою та другою статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До касаційної скарги заявником додано фіскальний чек АТ «Укрпошта» від 07 лютого 2020 року № про сплату судового збору у розмірі 1 280,00 грн, однак, на час постановлення даної ухвали відомості щодо зарахування цих коштів до спеціального фонду Державного бюджету України відсутні.

За наявності сумнівів у здійсненні сплати суми судового збору до Державного бюджету України і зарахування його до спеціального фонду цього бюджету суд вправі витребувати у платника відповідне підтвердження (довідку) органу Державної казначейської служби України, якому судовий збір перераховано.

Таким чином, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 слід надати до суду документально підтверджені відомості щодо зарахування сплаченого судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (довідки фінансової установи, через яку сплачено судовий збір, або ж довідки органу Державної казначейської служби України про зарахування судового збору).

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіббув встановлений у розмірі 1 762,00 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З оскаржуваних заявниками судових рішень вбачається одна вимога майнового характеру: визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 право спільної часткової власності, по 1/3 кожній, на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Враховуючи те, що з оскаржуваних судових рішень та наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірної квартири, заявникам необхідно надати суду докази на підтвердження її вартості та виходячи із розрахованої до неї суми сплатити судовий збір відповідно до положень Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникам строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України у редакції, чинній на момент подачі касаційної скарги, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 26 червня 2019 року та постанову Сумського апеляційного суду від 17 грудня 2019 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 16 березня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові, а у разі неподання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних причин для пропуску цього строку та надання доказів на їх підтвердження у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара