Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Попрас В.О.,

при секретарі - Томіної І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні баби та діда з онукою,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій просять зобов`язати відповідачку не чинити перешкод їм у спілкуванні з онукою ОСОБА_4 , надати їм можливість спілкуватись з дитиною один раз у тиждень(середа) протягом чотирьох годин з метою її розвитку, відвідування з онукою відповідних її віку дитячих заходів та установ. В обґрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 їх син, ОСОБА_5 , одружився з відповідачкою ОСОБА_3 . У них народилась донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 08.06.2018р. шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 розірвано. Після розлучення з сином відповідачка відмовилась від спілкування із позивачами та не надає їм можливість бачити онуку, тому вони змушені звернутись суду про усунення перешкод у спілкуванні баби та діда з онукою.

В судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали, просили задовольнити в повному обсязі. Представник відповідачки позов не визнала, зазначила, що відповідачка не заперечує проти побачень діда та баби з онукою, однак такі побачення повинні відбуватись з урахуванням інтересів дитини, її віку, графіку життя, також побачення мають відбуватися у присутності матері.

Представник Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить розглядати справу у їх відсутність.

Суд, заслухавши пояснення позивачів, їх представника, представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_5 .

24.07.2014 року їх син ОСОБА_5 зареєстрував шлюб з ОСОБА_3 .

Від шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_5 мають доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 08.06.2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 розірвано.

Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей 1989 року, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Статтями 12-15 Конвенції визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою). На необхідності дотримання вказаного принципу неодноразово наголошено у практиці ЄСПЛ, яка застосовується судами України на підставі частини четвертої статті 10 ЦПК України та положень Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року (Рішення ЄСПЛ від 06 липня 2010 року у справі «Нойлінгер і Шурук проти Швейцарії», п. 135; Рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України», п. 100; Рішення ЄСПЛ від 11 жовтня 2017 року «М. С. проти України», п. 77).

На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини.

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Між сторонами не досягнуто згоди щодо часу та способів спілкування позивачів з онукою.

Згідно з ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Питання щодо доцільності встановлення порядку участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні онуки, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету Харківської міської ради.

На засіданні Комісії були присутні ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які надали свої пояснення.

Згідно висновку від 22.05.2019р. № 377 Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради вважає за доцільне встановити наступний порядок участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні малолітньої онуки, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: друга, четверта субота з 10.00 до 12.00 год. та друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 19.00 год.

Представник відповідачки ОСОБА_3 - ОСОБА_7 надала відомості про режим дня ОСОБА_6 та зазначила, що призначений Департаментом Служб у справах дітей графік зустрічей позивачів з онукою у другу, четверту неділю з 16.00 до 19.00 год. буде порушувати режим дня дитини, оскільки дитини щоденно спить до 16.30 год., після чого до 18.00 год. умивається, розчісується, одягається після сну, має полуденок. Щодо спілкування у вихідні дні з 10.00год. до 12.00 год., представник відповідачки вважає спілкування позивачів у цей час можливим та таким що буде відповідати інтересам дитини. Також зазначила, що графік є приблизним і може змінюватись в межах 30 хвилин.

Враховуючи задоволення максимальних інтересів дитини, наявний спір, що виник між позивачам та відповідачкою з приводу способу участі баби та діда у спілкуванні з онукою, суд приходить до висновку, що позивачі мають гарантоване законом право на спілкування зі своєю онукою та брати участь у її вихованні.

Приймаючи до уваги викладене, враховуючи висновок Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради від 22.05.2019р. № 377 та виходячи з інтересів дитини, суд вважає, що позовні вимоги позивачів підлягають частковому задоволенню, слід встановити порядок участі позивачів у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: друга, четверта субота з 10.00 до 12.00 та друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 19.00 години.

У разі зміни обставин, з врахуванням яких суд визначив способи участі позивачів у вихованні та спілкуванні з дитиною, сторони, враховуючи передусім інтереси дитини, можуть змінити вказані способи, а у разі недосягнення згоди звернутися за вирішенням спору до суду.

Суд стягує з відповідачки ОСОБА_3 на користь позивачів сплачений судовий збір у відповідності зі ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 263 - 265 ЦПК України, ст. ст. 7, 159, 257, 263 Сімейного кодексу України, Законом України «Про охорону дитинства», суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Встановити порядок участі ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , та ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: друга, четверта субота з 10.00 до 12.00 та друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 19.00 години.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 30.12.2020року.

СУДДЯ