ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

09 листопада 2020 року

м. Харків

справа № 628/154/20

провадження № 22-ц/818/4487/20

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Котелевець А.В.,

суддів - Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 на рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 28 квітня 2020 року в складі судді Демченко І М.,

у с т а н о в и в:

У січні 2020 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» (далі - АТ «Харківобленерго») звернулось до Куп`янського міськрайоннного суду Харківської області з позовом про стягнення з ОСОБА_1 , як власника Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 , суми нарахувань по акту порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ).

Позовна заява мотивована тим, що 08 жовтня 2019 при перевірці дотримання Правил при споживанні електричної енергії у вказаному домоволодінні за допомогою сигналізатора прихованої проводки Е-121 (Дятел) було встановлено факт розкрадання електричної енергії, споживання електричної енергії поза приладом обліку, а саме: виконано підключення від ввідних проводів у вигляді мідного дроту з комутуючим пристроєм. У зв`язку з виявленим порушенням було складено акт про порушення № 230040 та на підставі пункту 8.4.12 ПРРЕЕ здійснено розрахунок обсягу електроенергії, недорахованої внаслідок порушення споживачем - фізичної особою ПКЕЕ, затвердженої постановою НКРЕ від 18 липня 2019 року № 1525, визначено обсяг недорахованої електричної енергії 23126 кВт/г за період з 08 жовтня 2018 року по 08 жовтня 2019 року, виходячи із потужності самовільного підключення по допустимому тривалому струму, який може протікати в проводі з алюмінієвими жилами площею поперечного перерізу 10 мм2 та мідного дроту діаметром 4 мм2 з найменшим допустимим струмом 40 Ампер, та розраховано збиток у сумі 54655,15 грн.

Рішенням Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 28 квітня 2020 року позовні вимоги АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань по акту порушення ПРРЕЕ задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 суму нарахувань по акту про порушення ПРРЕЕ № 230040 від 08 жовтня 2019 року в розмірі 54655,15 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідачем внаслідок втручання у схему електропостачання допущено порушення правил користування електричною енергією та умов договору про користування електричною енергією, у зв`язку з чим позивачу спричинено збитки у розмірі 54655,15 грн.

На зазначене рішення суду першої інстанції 30 липня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 - представник ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що АТ «Харківобленерго» не дотримано вимог щодо повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду комісією акту про порушення, порушені правила складення акту про порушення № 230040 від 08 жовтня 2019 року. Судом не було взято до уваги, що в акті про порушення зазначено про те, що електричний автомат було вилучено, а також відеозапис стану будинку, з якого вбачається, що в будинку ведуться ремонтні роботи та ніхто не проживає, мети розкрадання електроенергії немає.

07 вересня 2020 року Радченко Владислав Вадимович - представник АТ «Харківобленерго» подав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відзив мотивовано тим, що окремий порядок повідомлення про дату та час проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення правил роздрібного ринку електричної енергії відсутній. Відповідач був заздалегідь обізнаний про засідання комісії з розгляду акту 25 листопада 2019 року об 10:00 годині. Представниками АТ «Харківобленерго» було складено акт від 08 жовтня 2019 року, один примірник якого вручено ОСОБА_1 , зауважень до нього він не мав. Факт непроживання відповідача в будинку за вказною адресою не спростовує факту володіння нерухомими майном та не звільняє від обов`язку утримувати його.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення (пункт 1 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 є власником Ѕ частини житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 09 вересня 2016 року (а. с. 9-10).

08 грудня 2017 року між споживачем ОСОБА_1 та АК «Харківобленерго» укладено договір про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальник взяв на себе зобов`язання постачати електричну енергію на об`єкт споживача - житловий будинок АДРЕСА_1 , у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 2 кВт, а відповідач, у свою чергу, зобов`язався оплачувати одержану електричну енергію за тарифами, встановленими НКРЕКП у строки, передбачені цим договором, і забезпечувати належне виконання обов`язків, визначених договором.

Пунктом 28 вищезазначеного договору про користування електричною енергією № 123056 від 08 грудня 2017 року визначено строк його дії - три роки, тобто до 08 грудня 2020 року, який набрав чинності з дня його підписання. Пункт 31 цього договору містить підпис споживача ОСОБА_1 про його ознайомлення з Правилами користування електричною енергією для населення (а. с. 7).

З акту заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі від 25 січня 2018 року встановлено, що у присутності відповідача ОСОБА_1 , на ім`я якого відкрито особовий рахунок НОМЕР_1 , за адресою: місто Куп`янськ, вул.Пушкінська,38, у приміщенні будинку встановлено лічильник № 556490. При цьому, ОСОБА_1 власним підписом підтвердив про відсутність зауважень щодо кріплення й роботи розрахункового вузла обліку, даних, показань та відсутність пошкоджень встановлених засобів обліку електроенергії, а також наявність пломб Держповірки, АК «Харківобленерго», відсутність пошкоджень пломби пломбувального матеріалу, ізоляції живильного дроту, шафи обліку в комплекті з комутаційними апаратами, існуючу схему обліку (а. с. 63).

08 жовтня 2019 року о 15 годині 50 хвилин при перевірці приватного будинку АДРЕСА_1 за участю споживача ОСОБА_1 працівниками АТ «Харківобленерго» ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 встановлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), а саме - розкрадання електричної енергії у виді самовільного підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку, зокрема підключення виконано від ввідних проводів у вигляді мідного дроту O 4 мм2 з комутуючим пристроєм І пол = 40А. Підключення виконано в місці, виявити яке представники постачальника під час проведення контрольного обходу не мали можливості. Порушення виявлено за допомогою сигналізатора прихованої проводки Е 121 ( Дятел ). Працівниками АТ «Харківобленерго» майстром ОСОБА_3 , електромонтерами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виконано фотофіксацію, складено акт про порушення № 230040 від 08 жовтня 2019 року, складено схему електропостачання споживача, встановлено параметри контуру живлення штангенциркулем ШЦ-1-130-0,05 інв. № 0300/4554, вилучено мідний дріт O 4 мм2 (синя та коричнева ізоляція) з комутаційним пристроєм типу ЕТІМА6с40 - 40 Ампер, який опломбовано пломбою 21815178. Акт підписано трьома працівниками АТ «Харківобленерго» та власником домоволодіння ОСОБА_1 , який зауважень не мав (а. с. 11-12).

Ці обставини підтверджені показаннями допитаних в суді першої інстанції в якості свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Частиною четвертою статті 319 ЦК Україна передбачено, що власність зобов`язує. Це правило конкретизоване у статті 322 цього Кодексу, яка встановлює, що власник зобов`язаний утримувати майно, котре йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

У статті 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до пункту 4.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У пункті 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Відповідно до пунктів першого, третього частини третьої статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Статтею 77 «Про ринок електричної енергії» встановлено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії не повірених або не атестованих в установленому порядку, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра, тощо, відмова у доступі уповноважених представників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

Права та обов`язки сторін стосовно організації комерційного обліку електричної енергії встановлені Кодексом комерційного обліку електричної енергії (далі - ККО), затвердженим Постановою НКРЕКП № 311 від 14 березня 2018 року в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Згідно з пунктом 7.1. Розділу III цього Кодексу стороною, відповідальною за точку комерційного обліку, є учасник ринку, в якого на законних підставах у власності чи користуванні знаходиться лічильник електричної енергії у складі вузла обліку електричної енергії для цієї точки комерційного обліку.

Підпунктом 2 пункту 7.3 Розділу III ККО визначено, що споживач зобов`язаний забезпечити збереження обладнання вузла обліку електричної енергії, у тому числі захист від пошкоджень та зовнішнього втручання.

Підстави та порядок визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії встановлені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312.

Відповідно до абзацу 1 пункту 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до підпунктів 5, 9, 10 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Відповідно до підпункту 4, 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі Актів про порушення цих Правил та умов Договору. Відповідно до абзацу 20 вказаного підпункту споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до пункту 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та /або індикаторі, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до пункту 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач, тощо) за умови посвідчення цієї особи.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Пунктом 8.2.6 Правил встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення та має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначено пунктом 8.4 цих Правил.

Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку є порушенням, передбаченим підпунктом 6 пункту 8.4.2 вказаних вище Правил.

За положеннями пункту 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 глави 8.4. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Формула 8 міститься у пункті 8.4.12.

Комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, з наступними змінами (далі - Методика).

Відповідно до пункту 1.1 Методики цей нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2 Методики).

Згідно з пунктом 3.1. постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення» від 04 травня 2006 року № 562 ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Отже, враховуючи встановлені обставини, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що факт порушення ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено відповідним актом про порушення № 230040 від 08 жовтня 2019 року, а тому відповідач зобов`язаний відшкодувати завдані цим порушенням збитки.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (стаття 375 ЦПК України).

З огляду на те, що в акті про акту про порушення про порушення № 230040 від 08 жовтня 2019 року було зазначено про дату, час та місце проведення засідання з розгляду комісією АТ «Харківобленерго» акту про порушення на 25 листопада 2019 року о 10:00 годині за адресою: м. Куп`янськ, вул. Тітова, 1, примірник акту про порушення вручено ОСОБА_1 , посилання апелянта на недотримання порядку щодо повідомлення про дату та час проведення засідання з розгляду комісією акту про порушення та, відповідно, його проведення без участі ОСОБА_1 , спростовуються матеріалами справи.

Стосовно доводів апелянта про те, що судом не взято до уваги відеозапис, на якому зафіксовано стан житлового будинку, в якому ведуться ремонтні роботи та ніхто не проживає, мети розкрадання електроенергії не було, суд зауважує, що факту несанкціонованого підключення до електромережі зазначені обставини не спростовують.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, зводяться до переоцінки доказів, яким суд першої інстанції надав належну оцінку.

Відповідно до частиною першою статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Статтею 81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він нівелюватиме можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 1, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Радченка Владислава Вадимовича - представника ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 28 квітня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 09 листопада 2020 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

В.Б. Яцина