Справа № 298/1330/14-ц Провадження № 2/304/23/2020
У Х В А Л А

28 грудня 2020 рокум. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши цивільну справу № 298/1330/14-ц за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями будинку, -

В С Т А Н О В И В:

позивачі звернулися в суд з вищезазначеним позовом до ОСОБА_3 , в якому просять визнати за ними право на користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями житлового будинку АДРЕСА_1 , перевірити правильність приватизації земельної ділянки та допитати свідків, які ніби-то підписували акт розмежування земельної ділянки. Свої вимоги мотивують тим, що вони та відповідач проживають разом у багатоквартирному будинку АДРЕСА_2 . Між ними постійно виникає спірне питання щодо користування житловими приміщеннями та комунікаціями будинку. Так, він ОСОБА_2 (інвалід дитинства) та його мама ОСОБА_1 (також інвалід) проживають у квартирі АДРЕСА_3 вказаного будинку. Інші квартири нечесними діями приватизував відповідач, відтак зайняв всі нежитлові приміщення, не допускає їх до спільного водопроводу, перекрив горище та доступ до спільного двору. Оскільки ОСОБА_3 у акті розмежування від 15 березня 2008 року підробив підписи сусідів, внаслідок чого приватизував земельну ділянку, а у позасудовому порядку вирішити спір не виявилося можливим, тому просять позов задовольнити.

Ухвалою суду від 21 квітня 2020 року у даній справі постановлено провести процедуру врегулювання спору за участі судді у формі спільних нарад, а провадження на час проведення вказаної процедури відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 253 ЦПК України зупинено.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (у редакції, чинній на дату постановлення ухвали, тобто Закону України № 540-ІХ від 30 березня 2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, зокрема, щодо розгляду справи продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановами Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року, № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» від 20 травня 2020 року та № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 22 липня 2020 року на всій території України установлено карантин з 12 березня по 31 грудня 2020 року.

28 грудня 2020 року через канцелярію до суду від представника позивачів адвоката Бачинської А.В. надійшла заява на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі у частині позовних вимог ОСОБА_2 у зв`язку із смертю останнього, оскільки за вимогами, пов`язаними з усуненням перешкод, що чинилися саме покійному, правонаступництво неможливе. У частині позовних вимог ОСОБА_1 просила позов залишити без розгляду у зв`язку із примиренням сторін.

Так, згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 1 ст. 204 ЦПК України врегулювання спору за участю судді припиняється: 1) у разі подання стороною заяви про припинення врегулювання спору за участю судді; 2) у разі закінчення строку врегулювання спору за участю судді; 3) за ініціативою судді у разі затягування врегулювання спору будь-якою із сторін; 4) у разі укладення сторонами мирової угоди та звернення до суду із заявою про її затвердження або звернення позивача до суду із заявою про залишення позовної заяви без розгляду, або в разі відмови позивача від позову чи визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 2 ст. 204 цього Кодексу про припинення врегулювання спору за участю судді постановляється ухвала, яка оскарженню не підлягає. Одночасно суддя вирішує питання про поновлення провадження у справі.

Крім цього, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Встановлено, що до початку розгляду справи по суті адвокат Бачинська А.В. подала заяву про залишення позову без розгляду у частині позовних вимог ОСОБА_1 .

Також встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Виконкомом Загорбської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області 06 травня 2020 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання права користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями будинку, відтак вказані вимоги безпосередньо пов`язані з особами позивачів.

Таким чином, враховуючи наведене та те, що адвокатом Бачинською А.С. у частині позовних вимог ОСОБА_1 подано заяву про залишення позову без розгляду, інший позивач у даній справі, ОСОБА_2 , помер, суддя приходить до висновку, що процедуру врегулювання спору слід припинити, а провадження у справі поновити, одночасно залишивши без розгляду позов у частині вимог ОСОБА_1 та закривши провадження у частині вимог ОСОБА_2 , оскільки спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

На підставі наведеного та керуючись ст. 204, 255, 257, 258-261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

припинити врегулювання спору за участю судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями будинку, а провадження у справі поновити.

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями будинку у частині вимог ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права користування нежитловими приміщеннями та комунікаціями будинку у частині вимог ОСОБА_2 на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України закрити.

Ухвала у частині залишення позову без розгляду та закриття провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.