Справа № 362/5652/17
Провадження № 2/362/132/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2020 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Марчука О.Л.,

при секретарі - Лущик Т.М.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

відповідачів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

перекладача - Москаленко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ житлового будинку в натурі,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом, в обґрунтування вимог якого зазначила, що вона разом із відповідачами є співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 .

Посилаючись на те, що будинок між усіма співвласниками фактично розділений в натурі, але юридично такий розподіл не оформлено, позивач просить поділити в натурі зазначене домоволодіння для користування кожним із співвласників із припиненням права спільної часткової власності сторін вказаного нерухомого майна.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги позову та просив їх задовольнити з викладених у заяві підстав.

Представник відповідачки ОСОБА_7 в судовому засіданні не заперечив щодо вимог позову; при цьому зазначив, що вимоги позову за змістом не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки вид і площа приміщень, які позивач просить виділити їй в натурі, не відповідають виду і площі приміщень за офіційними правовстановлюючими документами на домоволодіння та не узгоджується із план-схемою будинку. Також, звернув увагу суду на ту обставину, що в експертному досліджені враховано частину прибудови, яка не оформлена у встановленому законом порядку та збільшує площу в частці спільного майна позивача.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечили щодо вимог позову та пояснили суду, що вони погоджуються із виділенням позивачу в натурі частки спільного майна, що відповідає її частці домоволодіння.

Вислухавши вступне слово відповідачів і представників сторін та дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд приходить до наступних висновків.

За договором дарування будинку від 30 травня 2000 року і договором дарування частини житлового будинку від 15 квітня 2011 року позивач набула у власність 1/2 частину житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 8, 9 - 10).

Співвласниками іншої 1/2 частини зазначеного домоволодіння є відповідачі по справі, що підтверджується відповідними письмовими доказами та документами зі спадкової справи до майна ОСОБА_8 (а.с. 88 - 108).

Вказані обставини учасники процесу визнали, не заперечили і не оспорили.

Під час розгляду справи по суті, за клопотанням представника позивача у справі було призначено і проведено судову будівельно-технічну експертизу на виконання якої надано суду висновок експерта від 22.06.2020 року № 5007/20-43 (а.с. 204 - 217).

Отже, при вирішення спору по суті вимог, суд обов`язково враховує висновки зазначеної експертизи, відповідно до якої експертом вказано на можливість поділу в натурі вказаного будинку відповідно часток співвласників по 1/2, що фактично відповідає порядку користування будинком, який існує між співвласниками станом на дату постановлення цього рішення.

Порядок розподілу будинку наведено у таблиці № 1 висновку експерта із загальною площею будинку 125 кв.м. та розмірів часток співвласників 70 кв.м. позивача і 55 кв.м. відповідачів; схема розподілу будинку зображена у додатку № 2 до висновку експерта та включає в розподіл приміщення прибудови 1-7 площею 17.6 кв.м. з боку позивача.

Як вбачається з матеріалів інвентаризаційної справи № 447 на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , вказана прибудова є самовільним будівництвом, в експлуатацію не введена і у правовстановлюючих документах не відображена.

Представник позивача в судовому засіданні підтвердив вказану обставину.

Тобто, за наведеним висновком експертизи вбачається, що експертом здійснено поділ будинку за площею, яка перевищує площу будинку відповідно до правовстановлюючих документів та не відповідає площі будинку за прохальною частиною позову.

Також, прохальна частина позову містить вимоги із зазначенням виду і розміру площ частин спільного майна, що не відповідає виду і площі частин приміщень спільного майна сторін, що унеможливлює ідентифікацію приміщень, які позивач просить виділити їй у натурі та суперечить як правовстановлюючим документам, так і висновку експерта.

Проте, позивач не скористалась своїм правом змінити (уточнити) позовні вимоги.

Таким чином, з урахуванням змісту позовних вимог, відповідно до визначеного статтею 13 ЦПК України диспозитивності цивільного судочинства, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для фактичного, технічного розділу в натурі житлового будинку (домоволодіння), що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

За таких обставин, позовні вимоги є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1 - 13, 19, 23, 30, 34, 76 - 83, 89, 95, 133, 141, 258, 259, 263 - 265, 273 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ житлового будинку в натурі - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий

Дата складення повного судового рішення - 07 листопада 2020 року.