У х в а л а

13 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 2108/1024/2012

провадження № 61-2600 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Херсонського апеляційного суду від 16 травня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В с т а н о в и в:

03 лютого 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Херсонського апеляційного суду від 16 травня 2019 року

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Херсонського апеляційного суду від 16 травня 2019 року та залишити в силі рішення Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 травня 2012 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 06 лютого 2020 року, для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» № 460-ІХ, від 15 січня 2020 року (далі - Закон).

У пункті 2 Розділу II«Прикінцеві та перехідні положення» даного Закону установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Таким чином, вирішення питання про відкриття касаційного провадження за даною касаційною скаргою слід здійснювати, враховуючи вимоги ЦПК України в редакції до 08 лютого 2020 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.

Статтею 390 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження, і ОСОБА_1 , порушує клопотання про поновлення цього строку, з посиланням на те, що копію оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції вона отримала 01 червня 2019 року, однак після цього заявник перебувала у пригніченому стані. Також, у відповідний період часу, у зв`язку із зайнятістю дочки-військовослужбовця на роботі та її перебування у відрядженнях, ОСОБА_1 здійснювала догляд за онуками, та в цей же період часу заявник перебувала у скрутному фінансовому становищі. У зв`язку із даними обставинами ОСОБА_1 не мала змоги подати до суду касаційну скаргу в установлений ЦПК України строк.

Однак, належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції до матеріалів касаційного провадження заявником не додано, оскільки надані документи не містять інформації, зокрема, про об`єктивну неможливість подання нею касаційної скарги протягом тридцяти днів після отримання копії оскаржуваного рішення суду, а тому відповідно слід відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та належні докази (документи), які містять відомості щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови Херсонського апеляційного суду від 16 лютого 2019 року, зокрема, документи на підтвердження об`єктивності неможливості подання заявником касаційної скарги у встановлений статтею 390 ЦПК України строк.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України (в в редакції до 08 лютого 2020 року) до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт другий пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2011 року становив 1 073,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У відповідності до касаційної скарги, ОСОБА_1 оскаржує рішення суду апеляційної інстанції щодо відмови в задоволенні позовної вимоги про визнання права власності на спірне нерухоме майно (земельні ділянки). Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість спірного майна, тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті, відповідно до Закону України «Про судовий збір», при поданні даної касаційної скарги.

Разом із цим, до касаційної скарги заявником додано квитанцію від 03 лютого 2020 року, про сплату судового збору в сумі 1 640,80 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , за подання касаційної скарги на постанову Херсонського апеляційного суду від 16 травня 2019 року, слід оплатити судовий збір (у разі його сплати у меншому розмірі), суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із вартості спірного майна (земельних ділянок) та згідно вимог Закону України «Про судовий збір», і на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

У порушення вимог частини другої статті 392 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) в касаційній скарзі не зазначено не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або (за умови відмови особи від отримання реєстраційного номеру облікової картки платника податків з релігійних міркувань) номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України ОСОБА_1 , а також вказано адресу електронної пошти ОСОБА_1 , та не зазначено про її відсутність.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) до касаційної скарги додаються її копії відповідно до кількості учасників справи.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду належним чином оформлену касаційну скаргу, із зазначенням у ній, крім іншого, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або (за умови відмови особи від отримання реєстраційного номеру облікової картки платника податків з релігійних міркувань) номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України ОСОБА_1 , та адресу електронної пошти ОСОБА_1 , або вказати про її відсутність.

Дана касаційна скарга має бути подана до суду з відповідною кількістю копій для інших учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року)суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року) установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України (в редакції до 08 лютого 2020 року),

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну ОСОБА_1 на постанову Херсонського апеляційного суду від 16 травня 2019 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 березня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко