Номер провадження 2/754/4738/20
Справа № 754/4513/20
У Х В А Л А

15 квітня 2020 року м.Київ

Суддя Деснянського районного суду м.Києва Скрипка О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.174-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 про скасування запису в державному реєстрі та скасування запису про обтяження,-

В С Т А Н О В И В :

До Деснянського районного суду м.Києва надійшов позов ОСОБА_1 до відповідачів про скасування запису в державному реєстрі та скасування запису про обтяження.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

В той же час, до позовної заяви додано клопотання позивача, в якій позивач вказує на те, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки на даний час вона не працює, отримує пенсію в зв`язку з доглядом за дитиною, через що вона знаходиться у вкрай тяжкому матеріальному становищі. Посилаючись на викладене, позивач просить звільнити її від сплати судового збору.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною 2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на неможливість сплати нею судового збору, а тому не доведено наявність обставин, передбачених положеннями зазначеної вище статті Закону, які б були підставою для звільнення від сплати судового збору.

Так, необхідно звернути увагу на те, що позивачем на підтвердження факту неможливості оплати судового збору при поданні позову надано копію довідки МСЕК ОСОБА_1 , як інваліда ІІ групи, та копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, будь-які докази того, що вказані особи проживають разом з позивачем та перебувають на її утриманні, до заяви не надано. Надані позивачем копія пенсійного посвідчення та довідка про розмір пенсії підстав для звільнення від сплати судового збору також не дають, оскільки довідка про розмір пенсії надана лише за період з жовтня 2019 року по березень 2020 року. Відтак, відсутні докази щодо доходів за останній календарний рік, як того вимагають положення п.1 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір». Крім того, позивачем не надано доказів того, що пенсія є її єдиним джерелом доходу.

Наведене свідчить про відсутність належних доказів про наявність обставин, які б давали підстави для звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, суд вважає за необхідне відмовити у звільненні від сплати судового збору.

Відповідно до п.2 частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання заяви немайнового характеру, яка фізичною особою або фізичною особою - підприємцем визначено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн.

Враховуючи викладене, позивач повинна сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. та додати до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до закону.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п.п.2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 6 ст.175 ЦПК України визначено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Дана позовна заява не відповідає вказаним вимогам ст.ст.175, 176 ЦПК України, а саме: не визначено процесуальний статус ОСОБА_2 ; невірно вказано адресу відповідача - нотаріальної контори.

При цьому необхідно звернути увагу на те, що звертаючись до суду з позовною заявою про скасування обтяження об`єкту нерухомого майна, позивач вказує відповідачем П`ятнадцяту київську державну нотаріальну контору. Однак, таке твердження позивача є помилковим, виходячи з наступного.

Положеннями частин 1 та 2 статті 1 ЗУ «Про нотаріат» визначено, що нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Виходячи із аналізу норм ЗУ «Про нотаріат», Верховним Судом у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 14.08.2019 року по справі № 519/77/18 зроблено висновок про те, що нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

За таких обставин, оскільки нотаріус чи нотаріальна контора не є належними відповідачами в даній категорії цивільних справ, тому вказаний недолік підлягає виправленню.

Також, слід зауважити, що оспорюваний запис про обтяження вчинено нотаріусом на підставі ухвали Деснянського районного суду м.Києва від 17.08.2016 року у справі № 2/754/5063/16. В той же час, питання скасування заходів забезпечення позову розглядається у визначеному ЦПК України порядку в межах справи, в якій таку ухвалу постановлено. Відтак, позивачу слід визначитись з предметом спору та із змістом оскарження нотаріальної дії, та, відповідно до вимог ст.175 ЦПК України належним чином навести доводи та обґрунтування її позовних вимог, які на даний час у позові відсутні.

Окрім вищенаведених недоліків, позивачем не виконано вимоги ч.2 ст.95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, надані із заявою в якості доказів копії документів не засвідчені належним чином та не містять дати їх засвідчення.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення. Недоліки підлягають усуненню шляхом подання нової редакції позову з його копіями та копіями документів, засвідченими у встановленому порядку, відповідно до кількості учасників судового розгляду, а також шляхом подання оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 про скасування запису в державному реєстрі та скасування запису про обтяження - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: