Справа № 369/2888/20
Провадження №2/369/2716/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві питання про прийняття зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

16 березня 2020 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів. Вказав, що він проживає з дітьми, повність їх утримує, цікавиться їх життям, забезпечує належний рівень життя, тому аліменти слід стягувати з ОСОБА_1 на його користь. Зважаючи на що, задоволення зустрічного позов виключає задоволення первісного позову, вони виникли з одних і тих самих правовідносин..

Дослідивши подану заяву, предмет та підстави позову, зустрічного позову, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що у жовтні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів. Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що після припинення шлюбних відносини діти проживають з нею та перебувають на її утриманні. Просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дітей в розмірі 1/3 частини всіх видів доходів.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки : виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстав позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору. Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст. Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад,ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2ст.16ЦК України наведене орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги. Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права. Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5. Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Встановлено, що позивач просить стягнути аліменти на утримання дітей. У зустрічному позові порушується питання також стягнення аліментів на утримання дітей, при цьому ОСОБА_2 стверджує, що проживає з дітьми та повністю їх утримує.

Подаючи зустрічний позов, відповідач навів обґрунтування доцільності спільного розгляду позовів, оскільки обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, так як вони виникли щодо утримання спільних дітей. При цьому прийняття зустрічного позову не призведе до ускладнення розгляду справи, не збільшить обставини, які підлягають доказуванню, дослідження нових, не пов`язаних обставин. Тому клопотання про прийняття зустрічного позову суд задовольняє.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 193 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання задоволити.

Об`єднати зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів з позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Копію ухвали невідкладно надіслати особам, які беруть участь у справі.

Відповідачу за зустрічним позовом роз`яснити право подати відзив на зустрічний позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали, копії зустрічного позову.

Позивач за зустрічним позовом має право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня його отримання.

Відповідач за зустрічним позовом має право подати до суду заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Ухвала оскарженню не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на дану хвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя