Справа № 199/3710/14-ц
УХВАЛА

12.02.2020 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.

за участю секретарі Гасанової М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення.

16.12.2014 року по вказаній справі було ухвалене рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.03.2016 року вказане рішення було залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2017 року рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 16.12.2014 року та ухвала Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.03.2016 року скасовані, а справа направлена на новий розгляд до суду першої інстанції, оскільки суди не виконали вимог процесуального права щодо повного та всебічного розгляду обставин справи, в результаті чого рішення ухвалені на припущеннях.

08.06.2017 року новим складом суду по справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки відкрито провадження та призначено справу до розгляду.

12.11.2018 року позивачем подано уточнену позовну заяву про звернення стягнення та виселення, де окрім ОСОБА_1 відповідачами є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ..

У судовому засіданні 06.05.2019 року обговорювалося питання щодо вартості спірного іпотечного майна, на яке позивач просить звернути стягнення, та представник позивача ОСОБА_6 просив надати час для проведення експертизи та визначення вартості майна.

Після цього судові засідання неодноразово відкладалися на підставі заяв представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому процесі (т.4, а.с.25, 77, 78, 88), а також неготовністю експертного висновку по визначенню оцінки спірного майна, що є необхідним для всебічного та повного розгляду даної справи (т.4,а.с.34).

У судове засідання 28.11.2019 року на 16-00 год. представник позивача ОСОБА_6 не з`явився, повідомлявся про день та час судового засідання в установленому законом порядку під розписку (т.4, а.с.59). Лише 29.11.2019 року до канцелярії суду надійшло від представника позивача ОСОБА_6 клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі (т.4, а.с.77). Будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки, у тому числі підтвердження іншого судового засідання, до суду не надано.

Повторно у судове засідання 15.01.2020 року на 11-00 год. представник позивача ОСОБА_6 знову не з`явився, повідомлявся про день та час судового засідання в установленому законом порядку та 15.01.2020 року суду надав заяву про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі (т.4, а.с.78). Будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки до суду знову не надано.

Втретє у судове засідання 12.02.2020 року на 10-30 год. представник позивача ОСОБА_6 знову не з`явився, повідомлявся про день та час судового засідання в установленому законом порядку під розписку (т.4, а.с. 80). 12.02.2020 року до канцелярії суду надійшло від представника позивача ОСОБА_6 клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі (т.4, а.с.88). Будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки, у тому числі підтвердження іншого судового засідання, до суду також не надано.

В той же час суд зазначає, що станом на 12.02.2020 року експертний висновок щодо визначення оцінки спірного іпотечного майна, на яке позивач просить звернути стягнення, представником позивача за період із 06.05.2019 року по теперішній час, так і не наданий.

Згідно з ч.ч. 3, 9 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Крім того, ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст.8 Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

Крім того, суд звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст.8 Конституції України визначено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 у справі №1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі; Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, діючим законодавством передбачений обов`язок суду залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою до суду позивача незалежно від поважності його неявки, чим забезпечується виконання вимог цивільно-процесуального закону щодо строків розгляду справ у суді та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи вищезазначене та приймаючи до уваги, що належним чином повідомлений про день та час розгляду справи представник позивача повторно (втретє) не з`явився до суду, неодноразово надавав заяву про відкладення розгляду справи, зокрема 28.11.2019 року, 15.01.2020 року, 12.02.2020 року, а також із 06.05.2019 року по теперішній час не надав експертний висновок про визначення оцінки спірного майна, що свідчить про його незацікавленість даною справою, суд вважає, відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, - залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 62, 128, 130, 131, 257 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяті днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: