Справа № 709/1528/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін позовну заяву ОСОБА_1 до Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням заяви про їх уточнення зазначила, що

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її рідна тітка ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на момент смерті проживала у с. Лихоліти Чорнобаївського району Черкаської області. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована в адміністративних межах Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подала у зв`язку з тим, що мала тяжку хворобу, потребувала амбулаторного лікування, не знала про те, що у померлої є земельна ділянка (пай), яку ніхто не успадкував, про що дізналася випадково від працівників сільської ради. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні, а справу просила розглянути без її участі (а.с. 27). Відповідач надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 25, 39).

Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією виданого повторно свідоцтва про смерть від 9 серпня 2019 року серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

Згідно з довідкою Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області № 342 від 9 лютого 2019 року ОСОБА_2 на день смерті була зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_1 , проживала

одиноко (а.с. 11).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,51 га, розташована у адміністративних межах Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, яка належала їй на праві приватної власності згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії І-ЧР № 026467, виданим на підставі рішення Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області від 19 серпня 2002 року, що підтверджується копією довідки відділу у Чорнобаївському районі ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 1 липня 2019 року № 29-23-0.350-114/113-19 (а.с. 13).

Позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подала, оскільки мала тяжкий стан здоров`я та не знала про наявність спадкового майна.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).

Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 є день її смерті, тобто

ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 3 січня

2011 року.

Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталася, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 18 жовтня 2019 року вих. № 1010/01-16 (а.с. 34), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 30), після смерті

ОСОБА_2 заяви в нотаріальну контору не поступали, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Померла є рідною сестрою (по матері) позивача батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 22 квітня 1982 року (а.с. 7).

На підтвердження факту родинних відносин позивачем надано копії архівних довідок про народження батька ОСОБА_3 та тітки ОСОБА_2 (а.с. 9-10).

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 17 листопада 1955 року вбачається, що померлий ОСОБА_3 був батьком позивача - ОСОБА_1 (а.с. 8).

Після одруження позивач змінила прізвище з " ОСОБА_1 " на " ОСОБА_1 " на підставі свідоцтва про шлюб НОМЕР_4 від 28 січня 1974 року, що вбачається з копії трудової книжки останньої (а.с. 45).

Відповідно до копії повторно виданого свідоцтва про шлюб від 8 лютого 2011 року

серії НОМЕР_5 та копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб позивач повторно зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , після чого останній присвоєно прізвище " ОСОБА_1 " (а.с. 47, 48).

Згідно з листом Черкаського обласного державного нотаріального архіву від 18 жовтня 2019 року після смерті ОСОБА_3 відкрита спадкова справа № 282 від 7 грудня 1982 року та видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ім"я ОСОБА_9 - дружини померлого ОСОБА_3 щодо грошового вкладу (а.с. 35, 37).

Судом встановлено, що позивач відповідно до приписів ст. 1265 ЦК України є спадкоємцем п`ятої черги.

Водночас ч. 3 ст. 1266 ЦК України встановлено, що племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Таким чином позивач є спадкоємцем за законом за правом представлення після смерті ОСОБА_2 .

Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину окрім сторін у справі, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року

№ 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки.

Згідно з довідкою Іркліївської лікарської амбулаторії КНП "Чорнобаївський центр первинної медико-санітарної допомоги" Чорнобаївської районної ради від 15 серпня 2019 року

№ 767 позивач знаходилась на стаціонарному лікуванні у поліклініці Іркліївської районної лікарні Чорнобаївського району Черкаської області з діагнозом - хронічний коліт в стані загострення, хронічний пієліт (а.с. 24).

Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, заслуговують на увагу.

За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, враховуючи, що вказана спадщина після смерті ОСОБА_2 до цього часу ніким не прийнята, відповідач проти позову не заперечує, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Суддя В.В.Чубай