Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2514/20
Провадження № 2-з/935/9/20
У Х В А Л А

09 листопада 2020 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Янчук В.В., за участю - секретаря Кумечко С.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувсь до суду із позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Бахмачгазбудсервіс» про оформлення трудових відносин з працівником, який виконував роботу без укладання трудового договору, стягнення недоплаченої заробітної плати, вихідної допомоги, стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, відшкодування моральної шкоди, стягнення доплати за використання раціоналізаторських пропозицій, зобов`язання відповідача вчинити дії.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти та на кошти, що належать, або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться в нього чи в інших осіб в сумі 1441934,50 гн, як захід забезпечення трудового позову та порушення прав інтелектуальної власності: на наявні грошові кошти відповідача, що знаходяться у нього або знаходяться, зокрема, але не виключно на банківському рахунку в ПАТ "АБ"РАДАБАНК", кошти що підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у інших осіб, зокрема у підрядника ПП "АВТОМАГІСТАЛЬ", від якого відповідач є субпідрядником з виконання ремонту моста через річку Тетерів та на кошти, що підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у інших осіб , зокрема в Житомирській обласній державній адміністрації, яка оплачує їх з державного бюджету відповідно до договору, наявному на сайті за умовами конкурсу.

В обгрунтування заяви посилається на те, що єможливість істотного ускладнення або навіть унеможливлення виконання рішення суду, оскільки відповідач має незначний розмір статутного капіталу - 90000 грн., а тому може вжити заходів для приховування своїх активів. Після завершення 2020 року відповідач може не залишити коштів на його банківських рахунках після розрахунку із його кредиторами. Усні повідомлення працівників відповідача, що наприкінці року відповідач повинен провести з ними остаточний розрахунок за виконану ними роботу. Відповідач має заборгованість по заробітній платі також з іншими працівниками.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Інститут забезпечення позову врегульований статтями 149-158 ЦПК України і спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Ним усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується шляхом, зокрема, накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, заборони вчинення певних дій.

Відповідно до ч. ч. 5-7 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи, суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову, підстави його обрання та вирішує питання про зустрічне забезпечення.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Суд приймає до уваги вимоги та предмет позову та вважає, що позивач не довів необхідності застосування заходів забезпечення позову, наявність об`єктивних обставин необхідності охорони матеріально правових інтересів позивача та неможливість виконання судового рішення.

Позивач посилається лише на загальні підстави для накладення арешту на грошові кошти - незабезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання майбутнього рішення, при цьому переконливих доводів щодо причин, у зв`язку з якими необхідно забезпечити позов, обґрунтувань його необхідності, тощо, не навів. Також не надано доказів того, що відповідач може вжити заходів для приховування активів.

З огляду на те, що заява про забезпечення позову не містить посилання на беззаперечні мотиви, за якими ОСОБА_1 вважає, що захист його прав, свобод та інтересів буде неможливим без вжиття відповідних заходів , а тому суд дійшов до висновку, що в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись Постановою Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 р., ст. ст. 149, 153 ЦПК, ст.ст. 260, 261, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя: В.В.Янчук