Справа № 293/311/17 Головуючий у 1-й інст. Бруховський Є. Б.
Категорія 16 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

09 листопада 2020 р. м. Житомир

Суддя Житомирського апеляційного суду Трояновська Г.С., вирішуючи питання відповідно до вимог ст.359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року

за заявою Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про відстрочення виконання рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 11 березня 2020 року по справі №293/311/17,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 03.09.2020 апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року залишено без руху та надано строк для сплати судового збору протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

23.09.2020 ГУ Держгеокадастру в Житомирській області надіслало клопотання, в якому просило продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги. Зазначало, що не має можливості сплатити судовий збір у встановлений судом строк у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках Управління через обмеження фінансування державних установ у зв`язку із встановленими карантинними заходами, що призвело до фінансової кризи країни.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 25.09.2020 вказане клопотання задоволено та вирішено надати особі, яка подає апеляційну скаргу, строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Житомирського апеляційного суду від 03 вересня 2020 року, а саме для сплати судового збору у сумі 2102, 00 грн. до 31 жовтня 2020 року.

03.11.2020 на адресу апеляційного суду повторно надійшло клопотання ГУ Держгеокадастру в Житомирській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для сплати судового збору, обґрунтоване тим, що на території України введено карантин до 31.12.2020 у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), а тому у зв`язку із виникненням надзвичайного стану в країні було обмежено функції органів державної влади та органів місцевого самоврядування. У зв`язку з наведеним просило суд продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки вважає, що такі строки мають бути продовжені до кінця дії карантину. Вважає вказані обставини поважними причинами неможливості сплатити судовий збір та необхідності продовжити строк для виконання вимог ухвали суду.

Надаючи оцінку поданому клопотанню, слід зазначити наступне.

У відповідності до вимог статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених ЦПК України певних процесуальних дій.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Проте, до вказаних положень внесено зміни, зокрема, пунктом 2 розділу І Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) 18 червня 2020 року № 731-IX (який набрав чинності з 17.07.2020, надалі - Закон №731) внесено зміни до таких законодавчих актів України: . Пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викласти в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідач в обґрунтування неможливості усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору у строк, встановлений судом, пов`язує із обмеженням фінансування внаслідок карантину та вважає, що суд повинен продовжити строки виконання вимог ухвали суду до кінця дії карантину.

Проаналізувавши доводи клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, суд вважає, що відповідач не навів достатніх доказів того, що перешкоди виконання вимог ухвали суду зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, а відтак не може вважатися належною підставою для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Так, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII Кабінет Міністрів України зобов`язаний забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, не обмежена в праві в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, що здійснено контролюючим органом не було, а отже й відсутні обґрунтовані підстави для задоволення клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Справа надійшла до Житомирського апеляційного суду 29.07.2020 та судом здійснено ряд процесуальних дій, спрямованих на розгляд поданої апеляційної скарги шляхом надання додаткових строків значної тривалості для усунення недоліків апеляційної скарги.

Станом на 09.11.2020 недоліки апеляційної скарги, не усунуто. Названі ГУ Держгеокадастру в Житомирській області причини неможливості сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року суд в розумінні названих положень закону вважає необгрунтованими. А відтак підстави, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, для продовження процесуального строку для виконання вимог ухвали суду відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 185 якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною 6 статті 357 ЦПК України передбачено, що питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Так, відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії та у встановлені законом або судом строки.

Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи (рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 3.04.2008 р. заява №3236/03).

За таких обставин апеляційне провадження не може бути відкрито, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подає.

Згідно положень ч. 7 ст. 185 у взаємозв`язку із нормами ст. 357 ЦПК України повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в :

У клопотанні Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про продовження строку для усунення недоліків його апеляційної скарги на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року вважати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя