Справа № 212/6839/19
У Х В А Л А

03 листопада 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Пустовіт О.Г., секретаря судового засідання Безкоровайної О.Т. , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі, в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності осіб, які беруть участь у справі та без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради, треті особи - публічне акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат", Криворізьке відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України про встановлення факту причини смерті, пов`язаної з професійним захворюванням, визнання акту та довідки обласної МСЕК про відсутність зв`язку смерті потерпілого з професійним захворюванням незаконними та скасувати їх, -

встановив:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 19 серпня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 07 травня 2020 року по справі призначено медико-соціальну експертизу, провадження по справі зупинено.

Ухвалою суду від 15 липня 2020 року поновлено провадження у справі.

Відповідно до матеріалів справи, справа неодноразово призначалась до розгляду, проте позивач до суду, будучи належним чином проінформованою про час та місце розгляду справи, не з`являлася.

У судове засідання призначене на 17.08.2020 року та 03.11.2020 року позивач не прибула.

Матеріалами справи підтверджено, що позивача своєчасно та належним чином сповіщено про дату, час та місце розгляду справи, відповідно до ст.128 ч.13 ЦПК України. Позивач в жодне судове засідання не з`явилася, хоча про явку до суду була повідомлена належним чином - повістками, SMS-повідомленням, заяви про розгляд справи у її відсутності до суду не надходило, про причину своєї неявки позивач не повідомила.

Представник відповідача та представники третіх осіб, кожен окремо, написали заяви, в яких просили розгляд справи провести у їх відсутності та залишити справу без розгляду в зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. На момент розгляду справи суду не було надано позивачем жодних відомостей щодо зміни його місця проживання.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» ЄСПЛ зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Вищенаведені положення закону направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 43 ЦПК України визначені обов`язки сторін, а саме сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, та з`являтися в судове засідання за викликом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду, з вказаних вище підстав.

Керуючись ст. 128, 223, 257, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

постановив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради, треті особи - публічне акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат", Криворізьке відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України про встановлення факту причини смерті, пов`язаної з професійним захворюванням, визнання акту та довідки обласної МСЕК про відсутність зв`язку смерті потерпілого з професійним захворюванням незаконними та скасувати їх - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано без проголошення 03 листопада 2020 року.

Суддя О. Г. Пустовіт