Справа № 523/1650/19
Провадження №2/523/638/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" жовтня 2020 р. Суворовський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого судді - Бузовського В. В.,

при секретарі - Петровської О.П.,

за участі:

представника відповідача ТОВ «ФК «АРС-КАПІТАЛ» - Чернецької О.О.,

представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Одесі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АРС-КАПІТАЛ», ОСОБА_1 , про визнання недійсними договорів, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

встановив:

Судове засідання у справі було призначене на 10 вересня 2020 року, позивачка та її представник в судове засідання не з`явились, про місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с. 211) про причини неявки не повідомляли, заява про розгляд справи за їх відсутності не надходила.

В судове засідання призначене на 29 жовтня 2020 року позивачка та її представник повідомлені належним чином, про що свідчать поштові повідомлення (а.с. 218,219).

Таким чином, як і на 10.09.2020р., так і на 29.10.2020р., позивачка та її представник були повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явились, заяви про розгляд справи у їх відсутність не надавали.

Крім того, представник позивачки надав до суду заяву, відповідно до якої просив відкласти розгляд справи, посилаючись на встановлення карантину на території України (а.с.220).

Відповідно до ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Зазначений висновок суду, щодо залишення позову без розгляду, узгоджується з правовою позицією викладеною в постанові Верховного Суду у справі № 310/12817/13 від 22.05.2019р.

Суд не приймає до уваги заяву представника позивачки про відкладення розгляду справи з наступних підстав.

Відповідно до Постанови КМ України від 22 липня 2020 р. № 641 (надалі Постанови), установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 грудня 2020 р., на території Одеської області карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 20 травня 2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Згідно п. 2 вказаної Постанови, залежно від епідемічної ситуації в регіоні або окремих адміністративно-територіальних одиницях регіону встановлюється «зелений», «жовтий», «помаранчевий» або «червоний» рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19.

Відповідно до рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій (протокол № 37 від 15.10.2020р.) у м. Одесі з 00 год. 00 хв. 19 жовтня 2020 року встановлено «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19.

Згідно до пп.1 п. 14 Постанови, на території регіону (адміністративно-територіальної одиниці), на якій установлено «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки, забороняється проведення масових (культурних, спортивних, соціальних, релігійних, рекламних та інших) заходів за участю більш як 20 осіб (у разі проведення заходів з кількістю учасників до 20 осіб організатор забезпечує дотримання між учасниками фізичної дистанції не менше ніж 1,5 метра).

Приміщення зали суду, в якому мав відбутися розгляд справи за участю сторін, відповідає вимогам щодо кількості осіб та площі, є можливість утримувати фізичну дистанцію в 1,5 метра.

Крім того, слід зазначити, що оголошення карантину не зупиняє роботи судів, суд, залишаючи позовну заяву без розгляду, діяв в межах чинного законодавства, а позивачка та/або її представник не були позбавлені можливості взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду, проте не скористались своїм правом, та у клопотанні про відкладення розгляду справи представник позивачки не зазначив причин, які безпосередньо перешкоджали йому взяти участь у судовому засіданні під час карантину (хвороба, самоізоляція, тощо).

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 15 жовтня 2020 року № 922/2575/19.

З таких підстав, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_3 , слід залишити без розгляду, оскільки неявка позивачки та її представника відбулася без поважних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Крім того, з метою забезпечення позову, ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 09 жовтня 2019 року у даній справі, було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 31,1 кв.м, яка належить ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 32378604.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 158 ЦПК України, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Згідно з ч.1, ч.7 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказанним рішенням законної сили, або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

В силу ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову встановлені ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 09 жовтня 2019 року.

Щодо вимог представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Проходи Ю.В., про застосування заходів процесуального примусу до представника позивача, адвоката Робулець А.А., слід зазначити, що таке клопотання не може бути задоволено з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Разом з тим, згідно ч. 3 ст. 43 ЦПК України, у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Судом не було покладено на позивачку та її представника ніяких процесуальних обов`язків. Зловживання або вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи позивачкою та її представником не вчинялось, оскільки явка в суд учасників справи не є обов`язковою, крім тих випадків коли відповідно до п.3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, їх явка буде визнана судом обов`язковою.

Особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд (ч.1 ст. 12 ЦК України). Отже неявка в судове засідання позивачки та її представника не може вважатись зловживанням їх процесуальними правами, з огляду на те, що ЦПК України не передбачає подання заяви про залишення позову без розгляду після закриття підготовчого засідання.

Керуючись ст. ст. 257, 259, 268, 353, 354 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АРС-КАПІТАЛ», ОСОБА_1 , про визнання недійсними договорів, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову встановлені ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 09 жовтня 2019 року у справі № 523/1650/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АРС-КАПІТАЛ», ОСОБА_1 , про визнання недійсними договорів, витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 31,1 кв.м, яка належить ОСОБА_1 , номер запису про право власності: 32378604.

В заяві представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Проходи Ю.В., про застосування заходів процесуального примусу до представника позивача, адвоката Робулець А.А., - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено 02.11.2020 року.

Суддя: