Справа №: 398/4530/19
провадження №: 2/398/566/20
"11" лютого 2020 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Ніколаєва М.В., за участі секретаря Безкоровайної А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрія в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» в особі Олександрійського району електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
Позовна заява обґрунтована тим, що між ПАТ «Кіровоградобленерго», від імені якого діє Олександрійський РЕМ та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією № 1801063 від 10.10.2017 року, відповідно до якого сторони взяли на себе взаємні зобов`язання: позивач постачати відповідачу електричну енергію, а відповідач дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору. Позивач належним чином і у повному обсязі виконав взяті на себе зобов`язання по постачанню електроенергії відповідачу. Проте, відповідач нерегулярно та не в повному обсязі сплачує за спожиту електричну енергію. Тому на показник, який зафіксований контролером ОРЕМ 22.11.2018 року виникла заборгованість в сумі 5551,17 грн. Після видачі попередження у лютому 2018 року ОСОБА_1 не вжив заходів щодо зменшення заборгованості чи погашення боргу, тому 13.03.2018 року електропостачання йому було припинено.
В подальшому, 22 травня 2019 року та 28 жовтня 2019 року працівниками Олександрійського РЕМ «Кіровоградобленерго» під час перевірок у приміщенні відповідача, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено безоблікове споживання електроенергії шляхом самовільного підключення електроустановок після їх відключення, а саме встановлено перемичку між ввідним та вихідним фазним проводом, самовільно підключено струмоприймачі до мережі ПрАТ «Кіровоградобленерго» без засобу обліку, про що було складено акти № 005801 та № 000292.
У зв`язку із викладеним позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, та просить його задовольнити.
Ухвалою суду від 22.01.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження. Учасникам справи роз`яснено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Копія ухвали про відкриття провадження та призначення справи до розгляду, з копією позовної заяви та доданими до неї документами були направлені по місцю проживання відповідача, зареєстрованому у встановленому законом порядку. Крім того, на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про дату розгляду справи.
Станом на 11.02.2020 року відзиву на позовну заяву від відповідача ОСОБА_1 до суду не надійшло.
Представник позивача про дату розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву, у якій зазначив що проти заочного розгляду справи не заперечує.
Враховуючи згоду представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи та доказів заочне рішення, відповідно до вимог ст.ст. 280-284 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Частиною 2 статті 78 ЦПК України зазначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За вимогами п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКР № 312 від 14 березня 2018 року №312 (далі - Правила), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562.
Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
Виходячи з положень ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, ЦК України та інших актів цивільного законодавства.
Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів.
Згідно ст. 714 ЦК України за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
10.10.2017 року між сторонами укладено договір № 1801063 про користування електричною енергією (а.с. 16).
Таким чином судом встановлено, що у сторін виникли договірні відносини.
Відповідно до п.п. 1,2 вказаного договору електропостачальник бере на себе зобов`язання постачати електричну енергію на об`єкт споживача за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до п. 10 вказаного договору, споживач електричної енергії зобов`язується щомісячно оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору.
Як вбачається з виписки з особового рахунку ОСОБА_1 , а також з довідки № 1808/71 від 23.12.2018 року, які не оспорено відповідачем, станом на 01.01.2019 року заборгованість відповідача з оплати за спожиту електричну енергію складає 5551,17 грн.(а.с. 5-6).
Таким чином, суд вважає, що позивач взяті на себе зобов`язання за договором № 1801063 про користування електричною енергією виконав в повному обсязі, а відповідач порушив зобов`язання, не в повному обсязі сплачуючи заборгованість за використану електричну енергію, у зв`язку із чим позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 5551,17 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Як передбачено ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною другою вказаної статті передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пунктом 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (надалі Правила) встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
Пунктом 8.2.5. Правил встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Відповідно до п 5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно п. 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.
Згідно п. 3.1.5 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку.
Згідно з п.п. «б» п. 3.3 Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Пунктом 3.1 Методики передбачені порушення споживачами правил користування електроенергією, які були підставою для її застосування, в тому числі самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, або мережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункти 5, 6 пункту 3.1).
Розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснювався за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за котрий розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії та кількістю днів, яка визначається в залежності від характеру допущеного порушення.
Якщо споживач вчинив дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачеві робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Судом встановлено, що відповідно до актів про порушення № 005801 від 22.05.2019 року та № 000292 від 28.10.2019 року під час перевірки, проведеної працівниками Олександрійського РЕМ, у квартирі АДРЕСА_2 виявлений та зафіксований факт порушення ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року, а саме самовільне підключення до електромереж (а.с.7-9).
Акти про порушення № 005801 від 22.05.2019 року та № 000292 від 28.10.2019 року складено в присутності трьох представників ПАТ «Кіровоградобленерго» та відповідача ОСОБА_1 , який відмовився від підпису акту, про що свідчить відповідний запис в акті.
12.06.2019 року та 18.12.2019 року вказані акти було розглянуто комісіями Олександрійського району ПрАТ «Кіровоградобленерго», про що складено протоколи № 604 та № 20. На вказані засідання попередньо викликався і відповідач ОСОБА_1 , про що свідчать листи № 700/71 від 23.05.2019 року та № 1871/71 від 13.11.2019 року(а.с 13,15).
За результатами розгляду актів № 005801 від 22.05.2019 року та № 000292 від 28.10.2019 року здійснено розрахунок та визначено вартість електричної енергії, безобліково спожитої ОСОБА_1 , що підтверджується складеними розрахунками засідання комісії (а.с.10-11).
Суд вважає доведеними факти порушення Правил побутовим споживачем ОСОБА_1 , заподіяння ним енергопостачальній компанії збитків та вбачає існування причинного зв`язку між цими фактами.
Аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що підставою для задоволення позову щодо відшкодування збитків енергопостачальнику є доведеність факту певного правопорушення з дотриманням загального порядку його фіксації та обґрунтоване визначення розміру збитків із застосуванням Методики.
Таким чином, оскільки неправомірними діями відповідача, позивачу заподіяно збитки, відповідач не довів, що вказані збитки завдано не з його вини, то дані збитки підлягають відшкодуванню в повному обсязі, тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідач збитків, заподіяних внаслідок без облікового споживання електроенергії також є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі 1 921,00 грн.
Керуючись ст.ст. 3 - 10, 13, 18, 141, 209, 258, 280-289 ЦПК України,
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» в особі Олександрійського району електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та збитків, задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційну скаргу на заочне рішення може бути подано позивачем до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом 30 днів з дня складення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складений 11 лютого 2020 року.
Учасники справи:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 , зареєстрований: АДРЕСА_1 ;
Суддя М.В. Ніколаєв