Провадження № 2/761/8153/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2020 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Сіромашенко Н.В., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Офісу Президента України, Кабінету Міністрів України, Київської міської державної адміністрації, Київської міської Ради про визнання бездіяльності та спонукання (зобов`язання) вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовною заявою до Офісу Президента України, Кабінету Міністрів України, Київської міської державної адміністрації, Київської міської Ради, в якому просить визнати бездіяльність Офісу Президента України, Кабінету Міністрів України, Київської міської Ради, Київської міської державної адміністрації стосовно не укладення з позивачем у порушення п. 4.1 рішення Київської міської ради № 498/498 у тримісячний строк попереднього договору такою, що не відповідає п. 4.2 рішення, чинному законодавству, ст. ст. 520, 525, 526 ЦК України та зобов`язати Київську міську державну адміністрацію укласти з позивачем попередній договір та основний договір на отримання житла.

Вивчивши матеріали даної заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. п. 2, 3 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільний і кримінальних справ від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону № 2453-VI).

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Цивільна юрисдикція - це визначена законом сукупність повноважень судів щодо розгляду цивільних справ, віднесених до їх компетенції (стаття 15 ЦПК). Підсудність визначає коло цивільних справ у спорах, вирішення яких належить до повноважень конкретного суду першої інстанції (статті 108 - 114 ЦПК).

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15, 16 ЦПК у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (стаття 17) (далі - КАС), Господарським процесуальним кодексом України (статті 1, 12; далі - ГПК), Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК) або Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства.

У зв`язку з наведеним суди мають виходити з того, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа).

Відповідно до ст.1 Регламенту Київської міської ради Київрада - представницький орган місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» «Про столицю України - місто герой Київ», «Про статус депутатів місцевих рад», Європейською Хартією місцевого самоврядування, Статусом Територіальної громади міста Києва та іншими актами законодавства України.

Порядок діяльності Київради, її органів та посадових осіб, депутатських фракцій,груп, депутатів Київради, формування виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), а також порядок взаємодії Київради та її виконавчого органу встановлений Регламентом Київської міської ради, затвердженим рішенням Київської міської ради від 12.11.2014 року №351/351.

Відповідно до Положення Про Офіс Президента України, затвердженого Указом Президента України № 436/2019 від 25.06.2019 (далі - Положення) основними завданнями Офісу є організаційне, правове, консультативне, інформаційне, експертно-аналітичне та інше забезпечення здійснення Президентом України визначених Конституцією України повноважень.

Відповідно до п. 15 абзацу 4 Положення Офіс відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, забезпечує контроль за виконанням указів, розпоряджень Президента України.

Згідно зі ст. 113 Конституції України Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади.

Відповідно до ч.2 ст. 1 ЗУ «Про Кабінет Міністрів України» Кабінет Міністрів України здійснює виконавчу владу безпосередньо та через міністерства, інші центральні органи виконавчої влади, Раду міністрів Автономної Республіки Крим та місцеві державні адміністрації, спрямовує, координує та контролює діяльність цих органів.

Відповідно до п.п. 2, 3 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року №8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» за змістом частини другої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України від 6 липня 2005 року № 2747-IV (далі - КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Вирішуючи питання про віднесення норми до публічного права, а спору до публічно-правового, суди повинні враховувати загальнотеоретичні та законодавчі критерії. Зокрема, за змістом пункту 1 частини першої статті 3 КАС України у публічно-правовому спорі, як правило, хоча б однією стороною є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суди повинні звертати увагу на те, що спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Для цілей і завдань адміністративного судочинства владну управлінську функцію необхідно розуміти як діяльність усіх суб`єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи законами України завдань.

Разом з тим, відповідно до п. 1.ч.1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач оскаржує бездіяльність посадових осіб відповідачів, яка полягає у невиконанні ними функцій покладених на них нормативно-правовими актами України та при здійснення ним владних управлінських функцій.

Таким чином, вказаний позов не може розглядатися за загальними правилами цивільного судочинства. Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.186 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Президента України, Кабінету Міністрів України, Київської міської державної адміністрації, Київської міської Ради про визнання бездіяльності та спонукання (зобов`язання) вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: Н.В. Сіромашенко