Справа № 222/1705/19
Провадження № 2/222/46/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2020 року Володарський районний суд Донецької області у складі:

Головуючого - судді Подліпенця Є.О.,

за участю секретаря Темір В.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач Темрюцька сільська рада

Нікольського району Донецької області,

представники учасників справи:

представник відповідача Жуков О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Нікольське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Темрюцької сільської ради Нікольського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з земельної ділянки (пай), що розташована на території Темрюцької сільської ради Нікольського району Донецької області, яка належала їй на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 176929, та яку вона заповіла їй згідно заповіту № 12. Також зазначила, що при зверненні до нотконтори із заявою про прийняття спадщини, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважної причини, в зв`язку з її юридичною необізнаністю, оскільки вона вважала, що проживання її матері разом з нею дає їй право на спадкування майна та їй не треба вступати в спадщину. В зв`язку з чим на підставі ст. ч.3 ст. 1272 ЦК України просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою судді Володарського районного суду Донецької області від 18.09.2019 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче судове засідання.

Крім цього, відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копія зазначеної ухвали була надіслана сторонам.

Також відповідачу разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Стороною відповідача у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подано. Інших клопотань учасниками судового розгляду не заявлено.

Ухвалою Володарського районного суду Донецької області від 28.10.2019 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась. Про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про отримання судової повістки, яке повернулося на адресу суду. В матеріалах справи від позивачки наявна письмова заява, в якій остання просить справу розглянути у її відсутність.

Представник відповідача Темрюцької сільської ради Нікольського району Донецької області сільський голова Жуков О.А. в судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надав суду письмову заяву, в якій проти задоволення позову не заперечував та просив справу розглянути у відсутність представника сільради.

Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників справи достатніми, суд розглянув справу в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу технічними засобами у відсутність нез`явившихся учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, письмові докази, розглянувши письмові заяви позивачки та представника відповідача, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Так, судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого повторно 13.09.2019 року, ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її матір`ю зазначена ОСОБА_2 , про що зроблено відповідний актовий запис № 64.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 виданого 07.05.1988 року ОСОБА_3 07.05.1988 року уклала шлюб з ОСОБА_4 та після укладення шлюбу останній присвоєно прізвище « ОСОБА_5 », про що зроблено відповідний запис № 4.

Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 176929 від 04.10.2005 року ОСОБА_2 на підставі розпорядження голови Володарської районної державної адміністрації № 173 від 03.06.2005 року є власницею земельної ділянки площею 7,560 га, розташованої на території Старченківської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого 05.02.2019 року ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в с. Малоянисоль Нікольського району Донецької області у віці 82 років, про що зроблено відповідний актовий запис № 6.

Згідно заповіту від 28 лютого 2018 року, посвідченого секретарем Малоянисольської сільської ради Нікольського району Донецької області Чеграхчі В.М., та зареєстрованим в реєстрі за № 12, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла належне їй нерухоме майно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_1 .

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підстави свідоцтва про право на спадщину) № 57510013 від 11.09.2019 року наданого приватним нотаріусом Нікольського районного нотаріального округу Будика Н.М. спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилась.

Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно положень ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Справи про спадкування за законом мають вирішуватися на основі правил глави 86 ЦК України.

Так, відповідно приписів ст. 1258 ЦК України спадкування за законом здійснюється почергово.

Статтями 1261-1266 ЦК України визначено п`ять черг спадкування за законом, та спадкування за правом представлення, зокрема ст.1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України).

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст. 1272 ЦК України).

Частиною третьою ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до положень ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів судом.

Також ст. 4 ЦПК України гарантовано право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно правового змісту положень ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Як встановлено судом, і це підтверджується наданими стороною позивача дослідженими доказами, ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_2 .

Позивачка ОСОБА_1 є рідною донькою померлої ОСОБА_2 , а тому в силу ч.1 ст. 1261 ЦК України вона є спадкоємицею першої черги спадкування за законом, та одночасно, в силу наявного заповіту, спадкоємицею за заповітом. Крім позивачки спадкоємцями за заповітом є також ОСОБА_6 та ОСОБА_7

Позивачка та інші спадкоємці не можуть вважатися такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , оскільки відомості про те, що на час смерті останньої вони постійно проживали разом з померлою за місцем її реєстрації, або у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) подали нотаріусу заяву про прийняття спадщини, матеріали справи не містять.

Таким чином позивачка пропустила строк визначений статтею 1270 ЦК України (шість місяців) для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця (матері).

Щодо поважності причин пропуску строку, слід зазначити наступне.

Так, з моменту смерті спадкодавця ІНФОРМАЦІЯ_1 почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини спадкоємцями за законом та за заповітом передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі спадкоємцями до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 02.08.2019 року. Таким чином судом перевіряється поважність причин неприйняття спадщини позивачкою, саме в період з 02.02.2019 року по 02.08.2019 року.

Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Позивачка в позовній заяві, посилається на обставини, за яких вона, в період часу з 02.02.2019 року по 02.08.2019 року, не мала можливості звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, а саме на її юридичну необізнаність щодо порядку прийняття спадщини.

Проте, наведені причини пропуску строку для прийняття спадщини, на думку суду не є поважними, оскільки вони не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подачі нотаріусу відповідної заяви, а тому, незважаючи на визнання позову відповідачем, в задоволенні позову слід відмовити.

Інших поважних причин пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для позивачки на подачу нотаріусу відповідної заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк після відкриття спадщини, позивачкою не зазначено.

Між тим слід зазначити, що позивачка, будучі обізнаною про смерть спадкодавця, в період часу з 02.02.2019 року по 02.08.2019 рокуне вжила жодних дій спрямованих на прийняття спадщини, що також дає суду підстави вважати, про відсутність у неї обставин пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами на вчинення дій щодо прийняття спадщини.

Крім цього, у встановленому процесуальним законом порядку, доказів з приводу того, що позивачка в період часу з 02.02.2019 року по 02.08.2019 року знаходилася на лікуванні (перебувала на стаціонарному лікуванні в лікарні), або перебувала у безпорадному, непритомному стані, страждала на тяжку хворобу, що об`єктивно унеможливлювало, незалежно від її волі вчинити дії спрямовані на прийняття спадщини, суду також не надано.

Таким чином, враховуючи, що причин пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами в прийнятті позивачкою спадщини після смерті спадкодавця судом не встановлено, позовні вимоги останньої задоволенню не підлягають.

Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивачці в задоволенні її позовних вимог відмовлено у повному обсязі, суд вважає, що сплачені нею при зверненні до суду судові витрати у виді суми судового збору в розмірі 768,40 грн. відшкодуванню на її користь з боку відповідача не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3-5, 12, 13, 19, 76-82, 141, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355, пп.15.5 п.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 1216-1218, 1220-1223, 1258, 1261-1266, 1268 - 1270, 1272 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Темрюцької сільської ради Нікольського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Судові витрати у виді судового збору в сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок відшкодуванню на користь позивача ОСОБА_1 відповідачем Темрюцькою сільською радою Нікольського району Донецької області не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Володарський районний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яка починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду.

Повне рішення складене 14.02.2020 року.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Є.О. Подліпенець