У Х В А Л А

Іменем України

07 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді Панченко О.М.

за участі секретаря судового засідання - Чехун Ю.В.

третьої особи - ОСОБА_1

представника третьої особи - Коновал О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення боргу та за позовом третьої особи у справі, що заявила самостійні позовні вимоги щодо предмету позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним правочину та визнання угоди безгрошовою, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про стягнення боргу.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.08.2015 року відкрито провадження у даній справі, призначено її судовий розгляд.

09.11.2015 року третьою особою ОСОБА_1 було подано до канцелярії суду позовну заяву як третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 03.12.2015 року третій особі ОСОБА_1 було повернуто її позовну заяву про визнання недійсним правочину та угоди безгрошовою.

Ухвалою колегії суддів судової палати в цивільних справах від 10.02.2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 03.12.2015 року скасовано та передано питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

24.02.2016 року третьою особою ОСОБА_1 було подано до канцелярії суду позовну заяву як третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору про визнання недійсним правочину та угоди безгрошовою.

Згідно протокольної ухвали суду від 01.04.2016 року позовну заяву третьої особи ОСОБА_1 , що заявляє самостійні вимоги на предмет спору, було долучено до матеріалів справи та ухвалено проводити її розгляд разом з основним позовом.

08.05.2018 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва провадження в даній справі зупинено, в зв`язку з призначенням по справі судової експертизи встановлення часу виконання записів і підписів у розписці про отримання грошової суми боргу.

01.02.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва повернулася дана цивільна справа з Незалежного інституту судових експертиз з висновком за результатами проведення фізико - хімічної експертизи матеріалів документів в цивільній справі № 754/10878/15-ц від 30.01.2019 року № 9244.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.02.2019 року було поновлено провадження по даній цивільній справі, призначено проведення її розгляду по суті в загальному порядку.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 18.11.2019 року було відмовлено представнику третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 - ОСОБА_5 в задоволенні поданого та заявленого нею клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення боргу - без розгляду.

В судовому засіданні - 07.02.2020 року представником третьої особи ОСОБА_1 - ОСОБА_5 було заявлено, в усному порядку, клопотання про залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу, у зв`язку з черговою неявкою позивача в судове засідання.

Третя особа, що заявляє самостійні вимоги щодо предмету позову ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала заявлене її представником клопотання.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.

12.04.2019 року, 19.09.2019 року, 18.11.2019 року та 07.02.2020 року позивач в судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином. Позивач про причини неявки в судові засідання, призначені судом на 12.04.2019 року, 19.09.2019 року та 07.02.2020 року суд не повідомив та не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність. В матеріалах даної справи міститься лише клопотання позивача щодо його перебуванням у відрядженні та, у зв`язку з цим, неможливості прибути в судове засідання, призначене судом на 18.11.2019 року.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховний Суд Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2019 року (справа №310/12817/13; провадження №61-36375св18).

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не з`явився в чотири судові засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки сторони позивача до суду в матеріалах справи відсутні, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Належне повідомлення судом та обізнаність сторони позивача ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: розписками про отримання рекомендованого повідомлення (вручення поштового відправлення) (а.с. 58, 109), а також розпискою про повідомлення особі дня та часу розгляду справи (а.с. 80).

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства чергова неявка позивача в судове засідання є підставою залишити без розгляду позовних вимог позивача ОСОБА_2 про стягнення боргу з ОСОБА_3 .

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 200, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про стягнення боргу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду виготовлено 12.02.2020 року.

Суддя: О.М. Панченко