Яготинський районний суд Київської області
Справа 382/1206/20
Провадження 2-о/382/60/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 грудня 2020 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О. А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

присяжних: Кулінського О.П., Гончар В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин Київської області справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області про визнаня громадянина недієздатним,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця звернулась до Яготинського районного суду Київської області, зацікавлена особа: орган опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області про визнаня громадянина недієздатним. Вимоги заяви обґрунтовує тим, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який страждає з дитинства на важку розумову відсталість, є інвалідом 1 групи та потребує постійного стороннього догляду. Через свою хворобу ОСОБА_2 не розуміє значення своїх дій, не може керувати ними та потребує постійного сторонного догляду і опіки. ОСОБА_2 перебуває на обліку у лікаря-психіатра Яготинської центральної лікарні, на фоні тривалого хронічного захворювання він не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними і потребує як медичного нагляду та лікування, так і постійної сторонньої допомоги і контролю. Заявниця ОСОБА_1 являється матір'ю ОСОБА_2 і здійснює догляд та фактичну опіку над сином. Заявниці необхідно визнати сина недієздатним для встановлення над ним опіки. Посилаючись на викладене, заявниця ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 недієздатним, встановити над ним опіку та призначити її опікуном.

Заявниця в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги, просила їх задовольнити.

Представник зацікавленої особи в судове засідання не зявився, про день та час розгляду справи належним чином повідомлений, звернувся із заявою про розгляд спраив у його відсутність, проти задоволення заяви не заперечує.

Суд, дослідивши матеріали справи та надані докази, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 2-4) являється матір'ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5-6), що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 22). Згідно копії консультаційного висновку спеціаліста (а.с. 7), копії висновку лікарської комісії медичного закладу щодо необхідності постійного стороннього догляду за інвалідом І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу № 63 (а.с. 8) і копії довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією (а.с. 9) ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є інвалідом І-Б групи з 31.08.2020 року, безстроково та потребує постійного сторонного догляду. З копії довідки № 605 від 09.09.2020 року (а.с. 10) вбачається, що ОСОБА_1 знаходиться на обліку в Яготинському відділі обслуговування громадян (сервісний центр) і отримує пенсію за віком в розмірі 1 712 грн.. ОСОБА_1 по місцю проживання характеризується позитивно (а.с. 11).

З рішення Яготинської міської ради від 20 жовтня 2020 року (а.с. 35) вбачається, що даним рішенням надано згоду щодо призначення ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі його визнання недієздатною особою.

Згідно висновку судово-психіатричної експертизи № 1243-ц від 25.11.2020 року ОСОБА_2 страждає стійким хронічнім психічним розладом у вигляді важкої розумової відсталості (F-72.0 за МКХ-10); за своїм психічним станом він не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с. 28-29).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У п. 33 рішення Європейського суду з прав людини від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Відповідно до ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними.

Згідно ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

За приписами ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка.

Згідно із ч. 1 ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою, у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

У відповідності ст. 62 ЦК України опіка встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки, або за місцем проживання опікуна.

Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю (ч. 2 ст. 63 ЦК України), опікун або піклувальник призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника (ч. 4 ст. 63 ЦК України).

Згідно ч. 5 ст. 63 ЦК України, фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, з урахуванням стану здоров`я ОСОБА_2 , що підтверджується результатами проведеної судово-психіатричної експертизи, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання його недієздатним та встановленням над ним опіки та перешкод для призначення ОСОБА_1 опікуном, немає, тому є підстави для призначення ОСОБА_2 опікуном заявницю ОСОБА_1 .

Рішенням Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», яке 30 серпня 2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що у цій справі відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами взагалі. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні зазначив, що «відсутність судового розгляду цього питання, яке серйозно вплинуло на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними» (п. 40). За таких обставин Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності, тобто було порушення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В силу ч. 1 ст.300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Згідно ч.ч. 6-7 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів законодавства у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності ЦПК передбачається періодичний судовий контроль за наявністю/продовженням існування підстав для обмеження чи позбавлення особи дієздатності (принцип, визначений у рішеннях ЄСПЛ «Наталія Михайленко проти України» (2013), «Станєв проти Болгарії» (2012), «Штукатуров проти Росії» (2008), адже ч. 6 ст. 300 встановлюється максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки).

Відповідні положення статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачають те, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Отже, з врахуванням вище викладеного, заявлені вимоги підлягають до задоволення.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 11-13, 293-294, 300, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 39, 41, 55, 58, 60, 62-64 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: орган опіки та піклування Яготинської міської ради Київської області про визнаня громадянина недієздатним, задовольнити.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , уродженця м. Яготин Київської області та мешканця АДРЕСА_1 , визнати недієздатним.

Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , мешканку АДРЕСА_1 , опікуном над недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною не може перевищувати двох років.

Встановити строк дії рішення суду два роки з моменту набрання ним законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи.

Згідно ч. 7 ст. 300 ЦПК України, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті.

Скасування рішення суду про визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, яка була визнана недієздатною, в разі її видужання або значного поліпшення її психічного стану здійснюється за рішенням суду на підставі відповідного висновку судово-психіатричної експертизи за заявою опікуна, членів сім`ї, органу опіки та піклування або самої особи, визнаної недієздатною.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі через Яготинський районний суд апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 30 грудня 2020 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.

Присяжні Кулінський О.П.

Гончар В.М.