_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-ві/947/32/20
УХВАЛА

03.11.2020 року

Суддя Київського районного суду м.Одеси Гниличенко М.В., розглянувши заяву представника відповідача ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» про відвід головуючого судді Київського районного суду м.Одеси Салтан Л.В. у цивільній справі №947/16805/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м.Одеси (головуючий суддя - Салтан Л.В.) розглядається цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати.

30.10.2020 року представник відповідача Промах А.В. надала заяву про відвід головуючого по справі - судді Салтан Л.В., посилаючись на порушення норм процесуального права суддею, порушення принципу змагальності сторін, що викликає сумніви в упередженості та об`єктивності судді при розгляді цивільної справи № 947/16805/20.

Відповідно до ухвали Київського районного суду м.Одеси від 02.11.2020 року, суд, який розглядає справу, прийшов до висновку про необґрунтованість заявленого відводу та заяву передав до канцелярії Київського районного суду м.Одеси для визначення в порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України судді, який буде вирішувати питання про відвід головуючому іншим суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2020 року, розгляд заяви про відвід судді розподілено судді Гниличенко М.В.

Главою 3 Цивільного процесуального кодексу України встановлено порядок розгляду відводу судді та врегульовано підстави для відводу.

У відповідності до вимог ч.2,3 ст.40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження по справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається за допомогою автоматизованої системи документообігу суду. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Пунктом 7 статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви, без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтею 39 ЦПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підставами відводу представником відповідача зазначено норми п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України - у зв`язку із наявністю обставин, що викликають сумнів у неупередженості судді та можуть свідчити про її особисту зацікавленість в результаті розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України - незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд зауважує, що розгляд клопотання учасника справи про витребування доказів та постановлення ухвали судді про задоволення чи відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів, є процесуальним рішенням судді, вказана ухвала не підлягає оскарженню у порядку ст.353 ЦПК України, але заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Посилання представника відповідача у заяви про відвід судді на норми ч.7 ст.81 ЦПК України про те, що суд фактично постановленням ухвали про витребування доказів збирає докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, є хибним, оскільки мова йдеться про розгляд клопотання учасника справи про витребування доказів, а не за власною ініціативою суду.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Таким чином, обставини, які визначені представником відповідача ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» у письмовій заяві про відвід судді Салтан Л.В. є недоведеними та не можуть бути підставою для відводу ( самовідводу) у розумінні вимог ч.1 п.5 ст.36 ЦПК, а тому у задоволенні даної заяви слід відмовити, та справу передати для продовження розгляду тим самим складом суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.36-40, 261,353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» про відвід головуючого судді Київського районного суду м.Одеси Салтан Людмили Володимирівни у цивільній справі №947/16805/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ПрАТ «Українське Дунайське пароплавство» про визнання незаконним наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати - відмовити.

Повернути справу для продовження розгляду справи по суті.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення /виклику/ учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею /суддями/.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 03.11.2020 року.

Суддя Гниличенко М. В.