У Х В А Л А

29 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 127/22909/19

провадження № 61-19050ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Яремка В. В.,

розглянув касаційну скаргу Спільного Українсько-Іспанського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Сперко Україна» на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 08 вересня 2020 року та постанову Вінницького апеляційного суду від 18 листопада 2020 року у справі за позовом Спільного Українсько-Іспанського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Сперко Україна» до держави Україна в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Фонду державного майна України, Товариства з обмеженою відповідальністю «Чайма», Науково-виробничого підприємства «Техавто» у формі товариства з обмеженою відповідальністю, Командитного товариства «Бізнес Гарант» (приватне підприємство «ВІП Бізнес» і компанія), Товариства з обмеженою відповідальністю «Стоматологічний центр «Рапід», ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТН», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вінницький Оптико-Механічний завод», Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІНАГРОПРОДУКТ», Подільського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру, Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Державне підприємство «Українське державне аерогеодезичне підприємство», про виділ у натурі частки із нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності та проведення розподілу (перерахунку) ідеальних часток у праві спільної часткової власності у зв`язку з таким виділом,

В С Т А Н О В И В :

У 2019 році Спільне Українсько-Іспанське підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Сперко Україна» (далі - СП ТОВ «Сперко Україна») звернулось до суду з позовом про виділ у натурі частки із нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності та проведення розподілу (перерахунку) ідеальних часток у праві спільної часткової власності у зв`язку з таким виділом.

Позов обгрунтований тим, що позивач та відповідачі є співвласниками нерухомого майна, а саме нежитлової будівлі адміністративно - побутового корпусу Літ. «А». загальною площею 6300,2 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 101), закріпленого за ними на праві спільної часткової власності з визначеними частками кожного в такому праві.

У зв`язку з наміром позивача виділити у натурі частку із спільного майна, що відповідала б розміру його частки у праві власності, позивач неодноразово звертався до відповідачів з пропозицією укласти відповідний договір у позасудовому порядку, зокрема, листами від 26 червня 2019 року та 08 липня 2019 року, запрошував кожного із співвласників до приміщення нотаріальної контори приватного нотаріуса Собканюка П. Л. Однак для укладення відповідного договору до нотаріальної контори з`явилися не всі співвласники, тому нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 08 вересня 2020 року, залишеним без змін постановою Вінницького апеляційного суд від 18 листопада 2020 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, мотивоване тим, що вимога про виділ позивачу в натурі його частки у спільному майні заявлена у спосіб, що не передбачений висновком експерта та виключає можливість користування виділеними частками без згоди інших співвласників, що суперечить змісту виділення частки в натурі. Матеріали справи не містять доказів можливості виділення в натурі позивачу їх частки у спільному майні у такий спосіб. Позивач не довів належними доказами технічну можливість виділу приміщень в окремий об`єкт нерухомості.

У грудні 2020 року СП ТОВ «Сперко Україна» поштовим зв`язком направило до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 08 вересня 2020 року та постанову Вінницького апеляційного суд від 18 листопада 2020 року з пропуском строку на касаційне оскарження.

Згідно із частинами першою, другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Вінницький апеляційний суд ухвалив постанову 18 листопада 2020 року, останній день строку на касаційне оскарження припадав на 18 грудня 2020 року, а касаційна скарга направлена поштовим зв`язком 21 грудня 2020 року.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Заявник просить поновити йому строк на касаційне оскарження, оскільки повний текст постанови апеляційного суду на вебадресу представника позивача надіслано 18 листопада о 17 год. 14 хв., що підтверджується електронним повідомленням.

Згідно з підпунктом 2 пункту 5 частини шостої статті 272 ЦПК України, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи те, що скаргу надіслано на адресу Верховного Суду поштовим зв`язком 21 грудня 2020 року, тобто протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення, суд дійшов висновку, що строк на касаційне оскарження підлягає поновленню відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України. Тому клопотання заявника про поновлення строку підлягає задоволенню.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, судовий збір сплачено.

Згідно з частиною другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Як на підставу касаційного оскарження, заявник посилається на те, що суди попередніх інстанцій застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі № 465/950/13-ц, від 26 грудня 2019 року у справі № 683/151/16-ц, від 20 травня 2020 року № 344/14053/16-ц, від 24 березня 2020 року № 153/958/18.

Крім того, суди не дослідили усі зібрані у справі докази, суд апеляційної інстанції необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішенні справи.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України, для відкриття провадження.

Касаційну скаргу подано з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

Визнати поважними підстави для поновлення процесуального строку та поновити Спільному Українсько-Іспанському підприємству у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Сперко Україна» процесуальний строк на касаційне оскарження рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 08 вересня 2020 року та постанови Вінницького апеляційного суду від 18 листопада 2020 року.

Відкрити касаційне провадження у справі.

Витребувати із Вінницького міського суду Вінницької області цивільну справу № 161/10005/20 за позовом Спільного Українсько-Іспанського підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Сперко Україна» до держави Україна в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Фонду державного майна України, Товариства з обмеженою відповідальністю «Чайма», Науково-виробничого підприємства «Техавто» у формі товариства з обмеженою відповідальністю, Командитного товариства «Бізнес Гарант» (приватне підприємство «ВІП Бізнес» і компанія), Товариства з обмеженою відповідальністю «Стоматологічний центр «Рапід», ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ВТН», Товариства з обмеженою відповідальністю «Вінницький Оптико-Механічний завод», Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІНАГРОПРОДУКТ», Подільського державного підприємства геодезії, картографії та кадастру, Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - Державне підприємство «Українське державне аерогеодезичне підприємство», про виділ у натурі частки із нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності та проведення розподілу (перерахунку) ідеальних часток у праві спільної часткової власності у зв`язку з таким виділом.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 29 січня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко