ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

09 листопада 2020 р. м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Єльцов В. О., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, що є спільною сумісною власністю подружжя, -

в с т а н о в и в :

Оскарженим рішенням суду першої інстанції повністю задоволено позовні вимоги позивача ОСОБА_2 .

На вказане рішення відповідачка ОСОБА_1 29.09.2020 подала апеляційну скаргу до суду першої інстанції, якою порушено питання про його скасування. До апеляційної скарги долучено квитанцію про сплату 1152,60 грн. судового збору.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 21 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 серпня 2020 року залишено без руху з підстав сплати судового збору не в повному розмірі.

05 листопада 2020 року на адресу Черкаського апеляційного суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про зменшення суми судового збору до суми фактичного сплаченого. Заяву обґрунтовано складним матеріальним становищем, на підтвердження чого надано довідку с пенсійного фонду.

Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що у задоволенні заяви про зменшення суми судового збору необхідно відмовити виходячи з наступного.

Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити, зменшити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або зменшення розміру сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland". Від 25.07.2005).

Таким чином, основною умовою для зменшення суми сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Звертаючись із заявою зменшення судового збору, ОСОБА_1 не надала належних та допустимих доказів, які б підтверджували відсутність у неї коштів на оплату судового збору на момент подачі апеляційної скарги, відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

Таким чином, аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що зменшення розміру судового збору здійснюється за наявності доказів тяжкого майнового стану та відсутності коштів на сплату судового збору.

На підтвердження майнового стану апелянт долучила довідку про відрахування в пенсійний фонд доходів в період з 1998 року по вересень 2020 року, де їй було нараховано за 2019 рік 22753,79 грн., за лютий, березень, липень ,серпень, вересень 2020 року 20456 грн., а також відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період 3 кварталу 2019 по 2 квартал 2020 року, з якої вбачається що вона не повністю надала відомості про доходи за весь 2020 рік.

Тобто, надані довідки про доходи не свідчать про тяжкий майновий стан апелянта та неможливість сплати судового збору.

Крім цього, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду щодо оформлення апеляційної скарги у відповідності до вимог ст. 356 ЦПК України, зокрема щодо надання доказів сплати судового збору у розмірі, визначеному законодавством, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Згідно реквізиту рахунків для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Черкаського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за такими реквізитами: отримувач коштів УК у м. Черкасах/Черкаси/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38031150, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA 0023002, код класифікації доходів бюджету 22030101, у призначенні платежу необхідно вказати: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Черкаський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) .

При подачі апеляційної скарги ОСОБА_1 сплатила 1152,60 грн. судового збору, а отже необхідно доплатити 6314,40 грн.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Черкаського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплати судового збору.

З урахуванням наведеного, необхідно відмовити ОСОБА_1 в задоволені заяви про зменшення розміру сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 серпня 2020 року, надавши апелянту строк для усунення недоліків, а саме доплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про зменшення розміру сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 серпня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, що є спільною сумісною власністю подружжя залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Єльцов