Справа № 468/34/16-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА
13.02.2020 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі головуючого по справі судді Муругова В.В., за участі секретаря Рафальської К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Баштанського районного відділу ДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Одеса) щодо прийняття висновку про вартість земельної ділянки,
У зв`язку з викладеним стягувач просила визнати висновок про вартість земельної ділянки неправомірним, а дії державного виконавця щодо прийняття вказаного висновку протиправними.
03.02.2020 року скарга розподілена для розгляду судді Муругову В.В.
В судове засідання скаржник не з`явилася, надіславши до суду заяву про підтримання скарги та проведення судового розгляду у її відсутність.
Баштанський РВ ДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Одеса) не забезпечив явку до суду свого представника, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином. До суду не надходило клопотань про відкладення розгляду скарги. На вимогу суду відділу ДВС надав копії виконавчих проваджень, в межах яких подана скарга.
Боржник до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, від нього надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку з хворобою та незгодою з вимогами скарги. Підтвердження поважності причин неявки боржник не надав.
У відповідності до ч.1-2 ст. 450 ЦПК України скарга розглядається у десятиденний строк у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються. Неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.
За такого, оскільки належним чином повідомлені учасники розгляду до суду не з`явились, що не перешкоджає розгляду скарги, та спливають визначені законом строки розгляду такої скарги, суд ухвалив про розгляд скарги за відсутності учасників.
Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.
За наслідками проведеної оцінки ПП «Ажіо» 31.10.2019 року склало звіт про вартість земельної ділянки, відповідно до якого вартість вищевказаної належної боржнику ОСОБА_2 земельної ділянки, яку розраховано методичним підходом, заснованим на зіставленні цін пропозиції до продажу подібних земельних ділянок з урахуванням ліквідаційної поправки, становить без ПДВ 202160 грн.
Висновок про вартість земельної ділянки був направлений державним виконавцем стягувачу та боржнику згідно із супровідним листом від 27.11.2019 року № 9268 та був зданий до відділу поштового зв`язку лише 17.01.2020 року і був отриманий стягувачем ОСОБА_1 21.01.2020 року.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Стаття 18 вказаного Закону визначає права та обов`язки державних виконавців, зокрема, зазначає, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Згідно зі ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.
Відповідно до статей 3,5,6 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Суб`єктами оціночної діяльності, зокрема, є суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону. Оцінювачами можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які склали кваліфікаційний іспит та одержали кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог цього Закону.
В судовому засіданні встановлено, що державний виконавець після складання акту опису та арешту майна постановою від 08.07.2019 року залучив суб`єкта оціночної діяльності, яким визначив суб`єкта господарювання ПП «Ажіо».
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПП «Ажіо» зареєстровано як юридична особа з ідентифікаційним кодом 38764849.
Із сертифіката № 1069/17 від 08 листопада 2017 року ПП «Ажіо» є суб`єктом оціночної діяльності.
При цьому, оскільки оцінки потребувало нерухоме майно (земельна ділянка) то у відповідності ч.4 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець був зобов`язаний залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.
Таким чином, дії державного виконавця щодо залучення суб`єкта оціночної діяльності відповідають його компетенції та ґрунтуються на вимогах закону.
Відповідно до ст. 31, 32, 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог цього Закону та нормативно-правових актів з оцінки майна; забезпечувати об`єктивність оцінки майна, повідомляти замовника про неможливість проведення об`єктивної оцінки у зв`язку з виникненням обставин, які цьому перешкоджають. Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами. Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону. Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
За вказаних обставин посилання скаржника на те, що визначена оцінювачем вартість земельної ділянки є завищеною порівняно з ринковою вартістю на аналогічні об`єкти, є безпідставними та спростовуються змістом дослідженого звіту.
Вказані звіт та висновок з незалежної оцінки майна від 31.10.2019 року підписані оцінювачем ПП «Ажіо» ОСОБА_4 , яка безпосередньо здійснила оцінку відповідної земельної ділянки та має відповідну кваліфікацію. Крім того вказані документи підписані нею ж, як директором ПП «Ажіо».
Крім того, в п. 1.3 зазначеного звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 31.10.2019 року чітко зазначено, що оцінювач несе відповідальність за об`єктивність експертної оцінки згідно з діючим законодавством України. Також у звіті зазначено, що оцінка проводилася згідно з Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», Постановою КМУ від 11.10.2002 року № 1531 «Про експертну грошову оцінку земельних ділянок» та ін.
За вказаних обставин, відсутні підстави стверджувати про необ`єктивність безпосереднього оцінювача при визначенні вартості земельної ділянки.
При цьому, суд враховує, що у своїй діяльності суб`єкт оціночної діяльності є самостійним, а тому виконавець жодним чином не може впливати на порядок проведення оцінки майна. Залучивши суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна, державний виконавець діяв відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження» та відповідно визначив ціну продажу майна згідно зі складеним звітом про оцінку майна.
Крім того, відповідно до висновків, зроблених у постанові Великої Палати Верховного суду від 13.03.2018 року у справі № 914/881/17, які суд згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України зобов`язаний враховувати при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. Тому спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не можуть бути розглянуті в судовому порядку.
Таким чином, вимоги боржника про оскарження звітів про оцінку майна в судовому порядку задоволенню не підлягають.
Крім того, не може бути безумовною підставою для задоволення скарги той, факт, що скаржник самостійно залучив іншого суб`єкта оціночної діяльності, який визначив іншу меншу вартість арештованої державним виконавцем земельної ділянки, оскільки перевірка правильності проведеної оцінки майна здійснюється не у такий спосіб, натомість ст. 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та п. 62-67 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» передбачена процедура рецензування звіту про оцінку майна, яка полягає у неупередженому об`єктивному розгляді оцінки майна.
При цьому, скаржник, як сторона виконавчого провадження у відповідності до ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» мав змогу ознайомитись з матеріалами провадження, в тому числі і звітом про оцінку майна та ініціювати його рецензію, але цього не зробив.
За такого, встановлені судом обставини вказують на необхідність відмови у задоволенні скарги в частині вимог про визнання неправомірним висновку про вартість земельної ділянки та визнання дій державного виконавця щодо прийняття звіту про оцінку земельної ділянки.
Разом з цим, як встановлено в судовому засіданні, звіт від 31.10.2019 року про експертну грошову оцінку земельної ділянки боржника ОСОБА_2 перебував у розпорядженні державного виконавця 27.11.2019 року, що встановлено поза розумним сумнівом виходячи із наявного в матеріалах виконавчого провадження супровідного листа від 27.11.2019 року, за яким державним виконавцем направлявся сторонам виконавчого провадження (стягувачу і боржнику) висновок із вказаного звіту. Однак, виходячи із змісту конверту та даних сайту «Укрпошта», вказаний висновок був зданий державним виконавцем до відділу поштового зв`язку для відправлення стягувачу лише 17.01.2019 року, тобто після спливу визначеного законом строку для повідомлення сторонам виконавчого провадження про результати оцінки майна.
Вказане свідчить про неправомірність дій державного виконавця в частині обов`язку своєчасного повідомлення сторін виконавчого провадження про результати оцінки майна.
За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення скарги.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260, 447, 451 ЦПК України, суд
Скаргу ОСОБА_1 на дії державного виконавця Баштанського районного відділу ДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Одеса) щодо прийняття висновку про вартість земельної ділянки задовольнити частково.
В частині задоволенні скарги ОСОБА_1 про визнання висновку про вартість земельної ділянки неправомірним та дій державного виконавця щодо прийняття вказаного висновку протиправними - відмовити.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Миколаївському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Суддя: