ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3611/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"11" листопада 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

при секретарі Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Обґрунтовуючи вимоги позивач вказує, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_1 . В зазначеній квартирі крім позивача зареєстровані: ОСОБА_2 (відповідач), ОСОБА_3 (третя особа, чоловік) та ОСОБА_4 (третя особа, батько).

Враховуючи, що відповідач з тривалий час не проживає у спірній квартирі та відсутня за місцем реєстрації більше року без поважних причин, а її реєстрація порушує права позивача, як власника квартири, в тому числі позивач змушена нести додаткові витрати на утримання житла. ОСОБА_1 просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суд м. Києва від 29.01.2019 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

10.09.2020 справу передано в провадження судді Комаревцевої Л.В.

У судове засідання позивачі не з`явились, представником позивачів подано клопотання у якому останній просив розглядати справу за його відсутності, позов підтримав та не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином, відзиву та будь яких заяв, клопотань до суду не надходило.

Треті особи в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином.

Відповідно до положень статей 280, 281 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 , є ОСОБА_3 та члени його сім`ї ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 в рівних долях, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 17.11.2008, виданого Відділом приватизації житла Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації (а.с. 8).

04.07.2018 відповідно до Договору купівлі-продажу частки квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іценко О.Г., ОСОБА_2 передала ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , які діють як законні представники від імені своєї малолітньої дитини ОСОБА_5 , у власність 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 (а.с. 9-10).

Як вказує позивач, вона перебуває у родинних відносинах з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та проживають однією сім`єю за місцем реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 .

Відповідно до відомостей з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» відповідач ОСОБА_2 також зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 21).

Відповідач ОСОБА_2 перебувала з позивачем та іншими учасниками справи у родинних відносинах. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 22.02.2011 скасовано удочеріння ОСОБА_2 , яку було усиновлено рішенням Хмельницького міського суду від 31.01.2003 усиновлювачами ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

З даного рішення вбачається, що 01.09.2009 ОСОБА_2 було відправлено на навчання до загальноосвітньої санаторної школи - інтернату №21 Оболонського району м. Києва, де вона знаходилась на неповному державному утриманні (а.с. 6).

Позивач зазначає, що відповідач з тривалий час не проживає у спірній квартирі та відсутня за місцем реєстрації більше року. Позивачу не відоме місце перебування відповідача та її засоби зв`язку, самостійно на зв`язок остання не виходить. Відповідач самостійно, на власний розсуд змінила своє фактичне місце проживання, забрала особисті речі та виїхала зі спірної квартири у невідомому напрямку. ОСОБА_1 вказує, що реєстрація відповідача у квартирі АДРЕСА_1 порушує права позивача, як власника квартири, в тому числі позивач змушена нести додаткові витрати на утримання житла. ОСОБА_1 просить суд визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

У відповідності до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Позивач вказує, що відповідач не мешкає в спірній квартирі з липня 2018 року, але зареєстрована у ній, чим порушує право власності позивача, позбавляє можливості розпорядитись своїм майном на власний розсуд, тобто позивач обмежена у здійсненні свого права власності.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов`язані з позбавленням його володінням майном.

Позивач та члени її сім`ї самостійно здійснюють витрати щодо утримання квартири, сплачують комунальні послуги та витрати за користування житловим приміщенням. В свою чергу відповідач, спільного господарства з мешканцями квартири не веде, комунальних послуг не оплачує та не бере участі в утриманні квартири. Будь-яке майно відповідача у спірній квартирі відсутнє, угод щодо користування вказаним житловим приміщенням між позивачем та відповідачем не укладалось. Зі слів позивача, перешкод у користуванні житловим приміщенням позивач та інші члени сім`ї, які зареєстровані в квартирі відповідачу не чинять. Факт реєстрації в квартирі відповідача, тягне за собою додаткові матеріальні витрати на оплату комунальних послуг, що завдає позивачу матеріальну шкоду.

Статтею 405 ЦК України, визначено що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 13, 48, 81, 89, 141, 258-259, 263-265, 280-289 ЦПК України, ст. ст. 321, 391, 405 ЦК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повний текст рішення складено 11.11.2020.

Суддя: Комаревцева Л.В.