Справа №:755/7988/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" грудня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.,

розглянувши в м. Києві заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотих Олександр Олександрович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна,

установив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває на розгляді справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотих Олександр Олександрович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна.

Відповідач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_3 подала заяву про зустрічне забезпечення. Заява обґрунтована тим, що ухвалою від 12.06.2020 року забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , та заборонено ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії пов`язані із володінням, користуванням та розпорядженням даної квартири. Однак, судом першої інстанції не застосовано заходів зустрічного забезпечення у відповідності до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, у зв`язку з чим вона змушена звернутись з даною заявою. 08.12.2020 року до неї звернулось ТОВ «Транс Авто» із пропозицією укладення договору оренди квартири АДРЕСА_1 , на три роки, зі сплатою орендної плати в розмірі 200 000,00 грн. на рік, загальна вартість - 600 000,00 грн. Умови оренди - 400 000,00 грн. у момент підписання договору оренди та 200 000,00 грн. одним платижем на 3 рік оренди. Однак, враховуючи, що ОСОБА_2 подано позов та судом накладено арешт та заборонено вчиняти дії, вона ( ОСОБА_1 ) не має можливості прийняти пропозицію та отримати прибуток від оренди даного житла, що належить їй на праві власності. В разі відмови у задоволенні позову, їй буде завданий збиток в розмірі 600 000,00 грн., який позивач не зможе відшкодувати, оскільки ОСОБА_2 не має нерухомого майна на території України. Крім того, ОСОБА_2 є відповідачем по справі № 755/4684/20, де предметом спору є стягнення з ОСОБА_2 штрафу за кредитним договором. Таким чином, у позивача відсутнє майно в обсязі достатньому для відшкодування збитків завданих забезпеченням позову, невідомо місце проживання/перебування позивача на території України, враховуючи майновий стан позивача, наявність позовів про стягнення заборгованості (штрафів) з позивача - вочевидь робить неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків з позивача, які вже спричинені на сьогоднішній день забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Вартість спірної квартири - 1 500 000,00 грн., збитки, які вона отримала в наслідок забезпечення складають 600 000,00 грн. у вигляді неотриманого прибутку. Враховуючи норми Цивільного процесуального кодексу України та практику Верховного Суду у справі № 753/2380/18-ц, просила застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 зарахувати на відповідний депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва 600 000,00 грн.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва 12.06.2020 року за заявою сторони позивача забезпечено позов до набрання рішення законної сили, а саме - накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку 14.02.2020 року зареєстровано за ОСОБА_1 (частина судового рішення, що залишена без змін апеляційною інстанцією).

ОСОБА_1 просить застосувати зустрічне забезпечення, яким зобов`язати ОСОБА_2 зарахувати на відповідний депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва 600 000,00 грн. В обґрунтування послалась на те, що 08.12.2020 року вона отримала пропозицію від ТОВ «Транс Авто», яке знаходиться в м. Києві по вулиці Маршала Малиновського, будинок № 12 (Оболонський район м. Києва), щодо укладення Договору оренди квартири АДРЕСА_1 ), у зв`язку із вигідним її розташуванням для співробітників компанії ТОВ «Транс Авто». Крім того, підставами для зустрічного забезпечення вказано і те, що у позивача відсутнє майно в обсязі достатньому для відшкодування збитків завданих забезпеченням позову, невідоме місце проживання/перебування позивача на території України, майновий стан позивача - наявність позовів про стягнення заборгованості (штрафів), що свідчить про неможливість виконання рішення суду про відшкодування збитків з позивача, які вже спричинені на сьогоднішній день забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Частина 3 ст. 154 ЦПК України визначає, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

- позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

- суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Вивчивши надані ОСОБА_1 докази, суд дійшов висновку, що заявником не надано доказів щодо наявності підстав, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

В даному випадку, як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 зареєстрована у спірній квартирі, де зареєстровані і її неповнолітні діти, та продовжує проживати в спірній квартирі.

Предметом спору в справі є законність укладення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладеного між ТОВ «Мегаінвест Сервіс» та ОСОБА_1 , яка була предметом іпотеки та власністю позивача, за кредитним зобов`язаннями.

Судом встановлено, що спірна квартира була передана позивачем в іпотеку ПАТ «Астра Банк» відповідно до укладеного між ними кредитного договору від 16.04.2013 року, та на даний час кредитором є ТОВ «Мегаінвест Сервіс».

При постановленні судом ухвали про забезпечення позову за зверненням позивача суд не знайшов підстав для застосування зустрічного забезпечення за ініціативою суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

З точки зору ч. 1 ст. 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Тобто, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Такої ж позиції дотримується і Верховний Суд, яка викладена в постанові в справі № 753/2380/18-ц від 10.04.2019 року, яка, з точки зору ч. 4 ст. 263 ЦПК України, має враховуватися судом, де було установлено, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, проживає на території Російської Федерації та не має майна, що знаходиться на території України, що є обов`язковою підставою для застосування зустрічного забезпечення.

Не враховується судом і пропозиція (оферта) ТОВ «Транс Авто» щодо оренди спірної квартири, де вказано розмір можливих збитків, так як дана пропозиція датована 08.12.2020 року, тоді як доказів щодо намірів ОСОБА_1 , до дати накладення арешту, здавати квартиру в оренду, не надано.

Окрім того, з Реєстру судових рішень установлено, що слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 02.03.2020 року в рамках кримінального провадження, порушеного за ч. 4 ст. 190 КК України було накладено арешт на спірну квартиру. Про накладення арешту ОСОБА_1 відомо, оскільки нею була подана апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, яка залишена апеляційною інстанцією без змін.

Враховуючи норми законодавства, надані документи та обґрунтування заяви, викладені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зустрічного забезпечення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 154, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотих Олександр Олександрович, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: