Справа № 495/2422/20
№ провадження 2/495/1817/2020
Ухвала

про відмову у задоволенні заяви про відвід судді

02 листопада 2020 рокум. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В., розглянувши у підготовчому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна,-

ВСТАНОВИВ:

27.04.2020 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28 квітня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в підготовчому засіданні.

27.10.2020 року відповідач ОСОБА_1 надала заяву про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В., в обґрунтування вимог заяви про відвід судді заявник вказує, що в провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває цивільна справа № 495/2422/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна.

Обставинами, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді у відповідача ОСОБА_1 є наступне.

Так, 31 серпня 2020 року ОСОБА_1 заявлено клопотання про скасування заходів забезпечення позову, однак не було забезпечено розгляд та вирішення клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову впродовж п`яти дні з дня надходження його до суду, воно розглянуто та вирішено без проведення судового засідання лише 17 вересня 2020 року.

Крім того, 06 жовтня 2020 року представником відповідача ОСОБА_3 подана апеляційна скарга на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року про відмову у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 495/2422/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна.

Станом на 27 жовтня 2020 року, всупереч наведених норм цивільного процесуального законодавства, апеляційна скарга на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року про відмову у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 495/2422/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна разом із матеріалами даної цивільної справи не направлена до Одеського апеляційного суду.

Враховуючи, вищевикладене, та для того, щоб у сторін не виникало сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді, з метою повного та всебічного розгляду справи, а також недопущення в подальшому думки про зацікавленість судді від інших осіб, які беруть участь у справі, при розгляді даної справи, а також через те, що відповідач по справі не довіряє даному складу суду через викладені в цій заяві обставини, відповідач вважає, що суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В. підлягає відводу від розгляду цивільної справи № 495/2422/20 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна.

На підставі вищевикладеного, відповідач ОСОБА_1 просила задовольнити її заяву про відвід Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В.

Згідно ч. 8 ст. 40 ЦПК суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. Вивчивши матеріали справи, подану заяву, суд приходить до наступного.

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу визначено ст. 40 ЦПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що обставини, які на думку заявника викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді, зводяться виключно до незгоди з процесуальними рішеннями судді та не свідчать про наявність підстав для відводу судді.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Згідно протоколу передачі судової справи від 15 вересня 2020 року заява про скасування заходів забезпечення позову передана на розгляд судді Шевчук Ю.В.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна.

Тобто, суд розглянув зазначену заяву у передбачений законом строк.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Окрім цього, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України», суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Згідно з п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка була ратифікована Україною 17 липня 1997року, встановлено право на справедливий судовий розгляд.

У справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що об`єктивна неупередженість полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

ЄСПЛ у справі «Сокуренко і Стригун проти України» вказує, що справедливими в розумінні ст.6 Конвенції може вважатися тільки такий суд, який діє незалежно від будь-яких обставин особистого (людського) чи іншого плану, є безстороннім та безпристрасним, тобто, при абсолютній відсутності обставин, які можуть викликати сумніви в об`єктивності та неупередженості судді.

Будь-яких належних та допустимих доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з доводів заяви про відвід не вбачається.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Комунального підприємства «Агенція державної реєстрації» про визнання права власності та витребування майна визнати необґрунтованою та у задоволенні заяви про відвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Ю.В. - відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шевчук Ю.В.