ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/350/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" лютого 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

з секретарем Гаврилюк О.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Артеменко П.М .

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5а цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Алієва Гусєйна Азіза Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, третя особа ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та виключення запису про право власності,

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», державного реєстратора Алієва Гусєйна Азіза Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, третя особа ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та виключення запису про право власності.

За змістом заявленого позову позивач вказує, що 14 грудня 2007 року між ним та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (надалі Банк) укладено споживчий договір кредиту № 028/25-538, згідно з умовами якого банк зобов`язався надати кредит в іноземній валюті 140 250,00 доларів США зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 11,75% річних зі строком дії до 13 грудня 2032 року.

14.12.2007 між Банком та позивачем для забезпечення кредитного договору було укладено іпотечний договір № 028/15-708, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського округу Онищенко Валентиною Сергіївною та зареєстровано в реєстрі за № 4119, з наступними змінами від 21 липня 2009 року за договором про внесення змін, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського округу Івановою Лідією Миколаївною та зареєстровано в реєстрі за № 7176.

10 травня 2011 року на виконання іпотечного договору приватним нотаріусом Київського міського округу Шевченко Інною Леонтіївною згідно виконавчого напису зареєстрований в реєстрі за № 518 задоволено вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» шляхом звернення стягнення на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2.

17.11.2016 рішенням Дарницького районного суду м. Києва справа № 753/1204/16-ц в рахунок погашення основного зобов`язання ОСОБА_4 щодо стягнення заборгованості за договором кредиту №028/25-539 укладеним 14.12.2007 між ПАТ „Укрсоцбанк" та ОСОБА_4 в сумі 6 500 194 грн. 32 коп., яка складається з: заборгованості по кредиту - 3 443 594 грн. 68 коп., заборгованості по процентам - 3 056 599 грн. 65 коп. звернуто стягнення на предмет іпотеки на нерухоме майно: - трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2, яка належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, укладеному 14.12.2007 між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщенко В.С., зареєстрованому у реєстрі № 4117 та зареєстрованому 14.12.2007 у Державному реєстрі правочинів за реєстраційним № 5270003. Встановлено спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів в межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, що встановлюється на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Згідно ст.217 ЦПК України відстрочено виконання звернення стягнення на предмет іпотеки на квартиру АДРЕСА_1 на строк дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого для забезпечення кредитів в іноземній валюті», який набрав чинності 7.06.2014.

Разом з тим, 07 серпня 2019 року позивачу стало відомо згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2 зареєстровано за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», номер запису про право власності 31317318 від 23.04.2019. Підставою внесення запису є доказ направлення повідомлення, Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, серія та номер 369/18, виданий 06.03.2019, видавник: АТ «Укрсоцбанк»; Договір кредиту, серія та номер: 028/25-538, виданий 14.12.2007, видавник АКБ СР «Укрсоцбанк»; Іпотечний договір, серія та номер: № 028/15-708, виданий 14.12.2007, видавник АКБ СР «Укрсоцбанк»; Докази направлення повідомлення, серія та номер: б/н, виданий 23.03.2019, видавник ПАТ «Укрпошта». Підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 46616508 від 23.04.2019р 17:13:37, Алієв Гусєйн Азіз Огли , Комунальне підприємство «Світоч» м. Києва, м. Київ.

Посилаючись на те, що відповідно до рішення суду від 17.11.2016 вже відбулось звернення стягнення на майно, будь-яких повідомлень про звернення стягнення на предмет іпотеки позивач не отримував, іпотечний договір передбачає отримання згоди на передачу у власність або укладення окремого договору для задоволення вимог іпотекодержателя, діє мораторій на задоволення вимог за предметом іпотеки, порушено права малолітніх на житло, беручи до уваги обставини, викладені у позові, позивач просить задовольнити заявлені вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 22.08.2019 заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» (03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська,100), державного реєстратора Алієва Гусейна Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» (01135, м. Київ, пр-кт. Перемоги, 9), третя особа: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ) про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрації прав та їх обтяжень та виключення запису про право власності - задоволено. Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 . Заборонено органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно та Акціонерному товариству «Укрсоцбанк» вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 22.08.2019 відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін для розгляду справи по суті на 30.09.2019р. Витребувано у державного реєстратора Алієва Гусейн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» документи, які стали підставою для перереєстрації квартири АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк». Зобов`язано відповідачів надати відзив на позов.

Відповідачем 23.09.2019 через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву де він просить його прийняти та врахувати викладені в ньому доводи та докази під час розгляду та прийняття рішення по даній справі. У своєму відзиві відповідач заперечуючи проти задоволення позову зазначає, що до виниклих правовідносин не застосовується Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», що в іпотечному договорі сторони встановили позасудове врегулювання згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, про належне виконання обов`язку з повідомлення боржників про звернення стягнення на предмет іпотеки та про відсутність порушення прав неповнолітніх та відсутність подвійного звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою суду від 03.12.2019 залучено до участі у справі правонаступника відповідача АТ «Укрсоцбанк» -Акціонерне товариство «Альфа-Банк», , МФО 300346, п/р № ІВАN НОМЕР_1 . Місцезнаходження: 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, пославшись на пояснення надані в судовому засіданні та у відзиві, наявному в матеріалах справи.

Відповідач - державний реєстратор Алієв Гусєйн Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, третя особа ОСОБА_4 про розгляд справи повідомлені в установленому законом порядку. Заяв з приводу участі у розгляді справи не надійшло.

Суд заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з матеріалів справи, 14 грудня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (надалі Банк) та позивачем укладено споживчий договір кредиту № 028/25-538 згідно з умовами якого банк зобов`язався надати кредит в іноземній валюті 140 250 доларів США зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 11,75% річних зі строком дії до 13 грудня 2032 року.

14.12.2007 між Банком та позивачем для забезпечення кредитного договору було укладено іпотечний договір № 028/15-708, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського округу Онищенко Валентиною Сергіївною та зареєстровано в реєстрі за № 4119 з наступними змінами від 21 липня 2009 року за договором про внесення змін посвідчений приватним нотаріусом Київського міського округу Івановою Лідією Миколаївною та зареєстровано в реєстрі за № 7176. Згідно п.1.1. Іпотечного договору Іпотекодавець передає в іпотеку іптекодержателю квартиру № 4 в загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2 за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності іпотекодавцю на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.2007, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Онищенко В.С. за № 4117. Згідно п. 4.1. іпотечного договору у разі невиконання або неналежного виконання позичальником основного зобов`язання, іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до п. 4.5 іпотечного договору іпотекодержатель за свої вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: 4.5.1. на підставі рішення суду; або, 4.5.2. на підставі виконавчого напису нотаріуса; або, 4.5.3. шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку»; або, 4.5.4. шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку»; або, 4.5.5. шляхом організації іпотекодержателем продажу Предмета іпотеки через укладання договору купівлі-продажу Предмета іпотеки між іпотекодавцем та відповідним покупцем в порядку, встановленому статтею 6 Закону України «Про іпотечне кредитування, операціями з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертіфікати».Тобто шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» в редакції діючій на момент укладення іпотечного договору. Підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки має бути договір про задоволення вимог іпотекодержателя.

Як випливає із іпотечного договору, іпотечного застереження між іпотекодателем та іпотекодержателем не укладалось.

Згідно з пунктом 4.5.3. Іпотечного договору та ч. 3 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотекодержатель за свої вибором звертає стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі, тобто в порядку добровільного вчинення дій іпотекодавцем за встановленим законодавством порядком. Але такої передачі предмета іпотеки не відбулось.

Звертаючись до суду з заявленим позовом позивач вказує, що 07 серпня 2019 року стало відомо, що згідно даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2 зареєстровано за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», номер запису про право власності 31317318 від 23.04.2019, підставою внесення запису є доказ направлення повідомлення, Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, серія та номер 369/18, виданий 06.03.2019, видавник: АТ «Укрсоцбанк»; Договір кредиту, серія та номер: 028/25-538, виданий 14.12.2007, видавник АКБ СР «Укрсоцбанк»; Іпотечний договір, серія та номер: № 028/15-708, виданий 14.12.2007, видавник АКБ СР «Укрсоцбанк»; Докази направлення повідомлення, серія та номер: б/н, виданий 23.03.2019, видавник ПАТ «Укрпошта». Підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 46616508 від 23.04.2019р 17:13:37, Алієв Гусєйн Азіз Огли , Комунальне підприємство «Світоч» м. Києва, м. Київ.

Позивач вважає такий перехід права власності на належну йому квартиру незаконним, що призвело до порушення його прав та є підставою звернення з даним позовом до суду.

Відповідно до вище зазначеної інформаційної довідки вбачається, що однією із підстав виникнення права власності за АТ «Укрсоцбанк» на спірне нерухоме майно, яку надано Державному реєстратору Алієв Гусєйн Азіз Огли , Комунального підприємства "Світоч" м. Києва для реєстрації, як доказ направлення повідомлення серія та номер: б/н, виданий 23.03.2019, видавник ПАТ «Укрпошта» та повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, серія та номер 369/18, виданий 06.03.2019.

Як зазначає позивач вказане звернення нею не отримано. Відповідач зазначає, повідомлення було надіслано на ім`я ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_4 , поштове відправлення № НОМЕР_2 та на адресу: АДРЕСА_1 поштове відправлення № НОМЕР_3 фотокопії яких наявні в матеріалах справи, які позивач не отримав, про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та про анулювання залишку заборгованості за основними зобов`язаннями за споживчим договором кредиту № 028/25-538 від 14.12.2007, в якому було зазначене наступне: «Цим листом вимагаємо сплатити борг за Кредитним договором, загальний розмір якого станом на 14.02.2019р. становить 339 068,33 долари США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає 9 186 307,40 грн., а саме: строкова заборгованість - 98 619,33 долари США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає - 2 671 872,90 грн., прострочена заборгованість 45 831,93 долари США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає - 1 241 714,90 грн., строкова заборгованість по нарахуванню процентів 1 748,89 долари США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає - 47 382,31 грн., прострочена заборгованість по нарахуванню процентів 192 868,18 долари США, що за курсом НБУ на дату розрахунку складає - 5 225 337,29 грн. Також, у Повідомленні зазначено, що в порядку ст.ст. 35, 36 Закону України «Про іпотеку» ПАТ «Укрсоцбанк» попереджає, що в разі невиконання вимоги про дострокову сплату заборгованості по кредиту протягом тридцятиденного строку, ПАТ «Укрсоцбанк» має намір звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

Спростовується судом й позиція відповідача про належне повідомлення іпотекодавця про звернення стягнення на предмет іпотеки. За он-лайн сервісом Укрпошти про відстеження відправлень по Україні про поштове відправлення № 870 АДРЕСА_4 на ім`я ОСОБА_3 та поштове відправлення № 861 АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_3 дані відсутні, тому що не зареєстровані в системі.

Відповідно до пункту 6.2. іпотечного договору, усі повідомлення за цим договором будуть вважатись зробленими належним чином, у випадку якщо вони здійснені у письмовій формі та надіслані рекомендованим листом, кур`єром, телеграфом, або вручені особисто за зазначеними адресами Сторін. Датою отримання таких повідомлень буде вважатись дата їх особистого вручення, або дата поштового штемпеля відділення зв`язку одержувача.

Як видно із виконавчого напису від 10.05.2011, АТ «Укрсоцбанк» було відомо, що іпотекодавець проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В тому числі, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 17.11.2016 звернуто стягнення на предмет іпотеки в рахунок стягнення заборгованості за договором кредиту №028/25-539 від 14.12.2007, укладеним 14.12.2007 між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_4 на нерухоме майно: трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2, яка належить на праві власності ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, укладеному 14.12.2007 між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Оніщенко В.С., зареєстрованому у реєстрі № 4117 та зареєстрованому 14.12.2007 року у Державному реєстрі правочинів за реєстраційним № 5270003. Встановлено спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів в межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, що встановлюється на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Відстрочено виконання звернення стягнення на предмет іпотеки на квартиру АДРЕСА_1 на строк дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», наданого для забезпечення кредитів в іноземній валюті, який набрав чинності 7.06.2014 року.

07 червня 2014 року набрав чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя, загальна площа такого нерухомого житлового не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку. У зв`язку з чинністю вказаного Закону, звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення торгів було призупинено на період дії цього Закону.

Про застосування до даних правовідносин зазначено мораторію також свідчить судова практика Великої Плати Верховного Суду викладена у постанові від 20 листопада 2019 року справа № 802/1341/18-а провадження № 11-474апп19, а також постанова ВС КЦС від 02 жовтня 2019 року справа № 306/2558/16-ц провадження № 61-31440св18 та постанова ВС КЦС 31 жовтня 2018 року справа № 465/1310/17 провадження № 61-29771св18.

Однією з підстав виникнення права власності на спірне майно є Іпотечний договір, серія та номер: № 028/15-708, виданий 14.12.2007, видавник АКБ СР «Укрсоцбанк».

Статтею 41 Конституції України гарантовано, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про іпотеку», іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом.

У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (ч.1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку»).

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 36 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому ст. 37 цього Закону.

Пунктом 4.5 іпотечного договору обумовлені способи звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема пунктом 4.5.3 визначено «шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку».

У пункті 4.5.3. іпотечного договору передбачена передача права власності на предмет іпотеки, як добровільне вчинення дій іпотекодавцем за встановленим законодавством порядком.

Договір іпотеки від 14.12.2007 був укладений під час дії Закону України «Про іпотеку» в редакції від 12.05.2006.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Конституції України, Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до частини першої ст. 37 Закону України «Про іпотеку» в редакції яка діяла на час укладення між позивачем та АКБ СР «Укрсоцбанк» іпотечного договору від 14.12.2007 визначено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки.

Отже, передбачений вищевказаною нормою закону договір про задоволення вимог іпотекодержателя повинен був відповідати загальним положенням про договір, установленим розділом II книги п`ятої Цивільного кодексу України. Іпотечного застереження яке би прирівнювалось до договору про задоволення вимог іпотекодержателя, між іпотекодателем та іпотекодержателем не укладалось.

З урахуванням зазначеного та виходячи з умов договору іпотеки, сторони погодили, що іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання на підставі окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя у порядку, встановленому ст. 37 Законом України «Про іпотеку».

Тобто, у разі звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання, при реєстрації прав власності на таке майно, правовстановлюючим документом повинен бути договір про задоволення вимог іпотекодержателя.

Однак, такий договір між ОСОБА_3 та АКБ СР «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Укрсоцбанк» не укладався і згоди на відчуження спірної квартири позивач не надавала.

Відповідно до п. 1.9. Іпотечного договору, предмет іпотеки залишається в користуванні, володінні іпотекодавця відповідно до його функціонального призначення та технічних можливостей.

Сама по собі умова договору іпотеки про можливість набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки не свідчить про волевиявлення іпотекодавця на вибуття майна з його володіння. У іпотекодавця був відсутній намір передати майно іпотекодержателю.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що однією з підстав припинення іпотеки є припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору, а згідно з частиною першою статті 33 цього Закону підставою звернення стягнення на предмет іпотеки є невиконання або неналежне виконання боржником основного зобов`язання.

Аналіз положень статей 17, 33, 36, 37 Закону України «Про іпотеку» дає підстави зробити висновок про те, що згода іпотекодавця на передачу належного йому нерухомого майна у власність іншої особи (іпотекодержателя) не є беззастережною, а залежить від ряду умов, а саме: чинності іпотеки, невиконання або неналежного виконання основного зобов`язання, визначення в установленому порядку вартості майна, наявності чинного правочину щодо реєстрації права власності іпотекодержателя на це майно. За таких обставин вказана згода не може вважатися волевиявленням власника на вибуття майна з його володіння.

Враховуючи фактичні обставини та норми діючого законодавства та законодавства діючого на момент укладення договору іпотеки, в зв`язку з вищевикладеним, приходимо до висновку, що рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Алієва Гусєйна Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, за індексним номером 46616508 від 23.04.2019 про проведення державної реєстрації права власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», , номер запису про право власності 31317318, є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

Аналогічної позиції було дотримано Великою Палатою Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі № 554/14813/15-ц (провадження № 14-66цс18) та у правових позиціях Верховного Суду у справах № 127/8068/16-ц провадження № 61-5164св18, № 161/4006/17 провадження № 61-31067св18, № 760/14438/15-ц провадження № 14-38цс18, де у свої постановах суди прийшли до висновку, що сама по собі умова договору іпотеки про можливість набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки, не свідчить про волевиявлення іпотекодавця на вибуття майна з його володіння, а передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки відповідно до статей 36, 37 Закону України «Про іпотеку» здійснюється лише за згодою сторін без звернення до суду.

Згідно з пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (далі - Порядок № 1127), для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.

Відповідно до пункту 61 Порядку № 1127 для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Згідно ч. 3 ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

У інформаційній довідці відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.08.2019р в розділі «Підстава виникнення права власності» у АТ «Укрсоцбанк» не зазначено документ, який би посвідчував проведення оцінки предмета іпотеки у відповідності до вимог Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до ч. 1 ст. З Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», загальними засадами державної реєстрації прав є: 1) гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження; 2) ї обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; 3) публічність державної реєстрації прав; 4) внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом; 5) відкритість та доступність відомостей Державного реєстру прав.

Доказів, що на момент прийняття рішення про державну реєстрацію права власності проводилась оцінка предмета іпотеки, суду не надано, а відтак державним реєстратором не були дотримані положення статті 37 Закону України «Про іпотеку», відповідно до яких іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності.

Як випливає з іпотечного договору, сторони договору домовились, що при звернені стягнення на предмет іпотеки буде застосовано лише один із способів, за переліченням через значення «АБО».

Так згідно з пунктом 4.5. іпотечного договору іпотекодержатель за свої вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: 4.5.1. на підставі рішення суду; або, 4.5.2. на підставі виконавчого напису нотаріуса; або, 4.5.3. шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку»; або, 4.5.4. шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку»; або, 4.5.5. шляхом організації Іпотекодержателем продажу Предмета іпотеки через укладання договору купівлі-продажу Предмета іпотеки між Іпотекодавцем та відповідним покупцем в порядку, встановленому статтею 6 Закону України «Про іпотечне кредитування, операціями з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертіфікати».

Вперше, за виконавчим написом від 10 травня 2011 року приватним нотаріусом Київського міського округу Шевченко Інною Леонтіївною зареєстрованого в реєстрі за № 518 на виконання іпотечного договору задоволено вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» шляхом звернення стягнення на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2.

Вдруге, за теж саме порушення за рішенням Дарницького районного суду м. Києва 17.11.2016 звернуто стягнення на предмет іпотеки в рахунок стягнення заборгованості за договором кредиту №028/25-539 від 14.12.2007 року, укладеним 14.12.2007 року між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_4 на нерухоме майно: трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2, яка належить на праві власності ОСОБА_3 .

І вже втрете, оскаржуваним рішенням державного ресторатора за теж саме порушення, звертається стягнення на той самий предмет іпотеки за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 80,90 м2, жилою площею 49,40 м2.

Отже наступною підставою для скасування рішення державного реєстратора є порушення відповідачами обмеження подвійної відповідальності, визначеної як гарантія Конституцією України, як нормою прямої дії.

Відповідно ст. 61 Конституції України гарантовано, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

З приводу заперечень поданих відповідачем АТ «Укрсоцбанк» у відзиву на позовну заяву суд приходить до висновку, що вони не спростовують позицію позивача виходячи з наступного.

Як вже вище судом встановлено, що в іпотечному договорі відступне іпотечне застереження, а тому будь-які односторонні дії по зверненню стягнення на предмет іпотеки у порядку ст. 37 Закону України «Про іпотеку» в редакції яка діяла на моменту укладення іпотечного договору, є незаконними та вважаються примусовими при відсутності згоди іпотекодавця.

На відміну від іпотечного договору у по даній справі, у прикладі наведеному відповідачем за постановою ВС від 13.06.2018 по справі № 645/5280/16-ц встановлено, що іпотечний договір містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Також і в постанові ВСУ від 24.05.2017 справа № 6-1388цс16 судом зазначено про наявність в умовах договору іпотечного застереження, а саме встановлено що згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя, яким вважається застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, а саме шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки, або продаж іпотекодержателем від свого імені предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу (підпункти 12.3, 12.3.1, 12.3.2).

Спростовується судом й позиція відповідача про належне повідомлення іпотекодавця про звернення стягнення на предмет іпотеки. За он-лайн сервісом Укрпошти про відстеження відправлень по Україні відсутні дані, як такі що не зареєстровані в системі про поштове відправлення № 870 АДРЕСА_4 на ім`я ОСОБА_3 та про поштове відправлення № 861 АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_3 . Також із поданих відповідачем доказів не можна зробити висновок про вміст документів у даних конвертах, так як відсутні описи вкладення.

Суд звертає увагу на порушення строків зберігання поштових відправлень. Як визначено на конвертах та повідомленнях про вручення, поштові відправлення датовані 07 березня 2019 року, а дата повернення 23 березня 2019 року.

Відповідно до пункту 116 Правил надання послуг поштового зв`язку затверджених постановою КМУ від 5 березня 2009 р. № 270 встановлено, що у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження, відправлення "EMS" - 14 календарних днів, міжнародні поштові перекази - відповідно до укладених угод.

Таким чином, поштовим відділення недотримано строків зберігання поштових відправлень, що у свою чергу позбавляє позивача на належне отримання поштового відправлення.

З огляду на сталу судову практику щодо питань вручення поштових відправлень, не приймається судом за належне повідомлення обставина визначена у фотокопіях конвертів як «повернення повідомлення кінець терміну зберігання». Так, у пунктах 47 та 48 постанови Великої Плати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року справа № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18 зроблено висновок, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не є доказом належного інформування, та зазначено, що вказівка причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду (пункт 31 постанови від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц).

В частині заперечення відповідача з приводу подвійного звернення стягнення, то дані обставини спростовується доказами по справі, а саме: рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 17.11.2016 у справі № 753/1204/16-ц яким вже звернуто стягнення на той самий предмет іпотеки та в рахунок того заборгованості за тим самим кредитним та іпотечним договорами, так і виконавчий напис від 10 травня 2011 року вчинений приватним нотаріусом Київського міського округу Шевченко Інною Леонтіївною зареєстрований в реєстрі за № 518 на виконання тих самих кредитного та іпотечного договорів.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

В свою чергу, у ході розгляду даної справи відповідачами, у порядку статті 81 ЦПК України, не було надано суду належних і допустимих доказів на спростування позовних вимог, а також не було обґрунтовано наявність передбачених статтею 82 ЦПК України обставин, які б зумовлювали звільнення від доказування наявності наведених ним обставин.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що державним реєстратором Комунального підприємства «Світоч» м. Києва Алієвим Гусейном Азізом Огли прийнято рішення та проведено державну реєстрацію права власності за АТ «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1 не урахувавши відсутність факту виникнення, переходу або припинення права на нерухоме майно.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як під час судового розгляду не встановлено та відповідачами в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1536.80 грн., по 768,40 грн. з кожного.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 81, 82, 141, 259, 263, 265, 279 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Алієва Гусєйна Азіза Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва, третя особа ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та виключення запису про право власності - задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Алієва Гусєйна Азіза Огли Комунального підприємства «Світоч» м. Києва від 23 квітня 2019 року за індексним номером 46616508 про проведення державної реєстрації права власності на квартиру загальною площею 80,90 кв.м., житловою площею 49,40 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», , номер запису про право власності: 31317318.

Скасувати запис в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк», , країна реєстрації: Україна, права власності на об`єкт житлової нерухомості квартиру загальною площею 80,90 кв.м., житловою площею 49,40 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , номер запису про право власності: 31317318.

Стягнути на користь ОСОБА_3 судовий збір з Акціонерного товариства «Альфа-Банк» в розмірі 768,40 грн. та з державного реєстратора Алієва Гусейна Азіз Огли Комунального підприємства «Світоч» в розмірі 768,40 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 14.02.2020

Суддя: Комаревцева Л.В.