2/953/3681/20
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дітей, -

встановив:

04 грудня 2020 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , у якому позивач просить розірвати шлюб , зареєстрований між сторонами 17.11.2007 ВРАЦС по м. Харкову №1 ХМУЮ та залишити спільних дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживати разом із матір`ю.

Суд, дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без руху, оскільки вона подана з недотриманням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, всупереч ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визначення місця проживання дітей; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та не наведено доказів наявності спору щодо місця проживання дитини.

Всупереч вимогам ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивачем надано копії письмових доказів, які не відповідають вимоги ст. 95 ЦПК України, а саме: додані до позову копії документів не посвідчені належним чином (не зазначені ім`я, по батькові особи, яка їх посвідчила, дата посвідчення).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.)

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру

Враховуючи вимоги позивача, сплаті підлягає судовий збір за дві вимоги немайнового характеру - 1681,60 грн. (840,80+840,80).

Оскільки позивачем згідно квитанції №0.0..1 від 03.12.2020 частково сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., необхідна доплата становить 840,80 грн.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: Отримувач коштів: УК Київський районний суд /м. Харків Київський/22030101; Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 37999675; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0020004; Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), у призначенні платежу платником повинно бути вказано: слова "судовий збір за позовом______", Київський районний суд м. Харкова.

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 статті 185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 185, 260 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та встановлення місця проживання дітей, - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -