Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/909/19
№ провадження 2/624/34/20
РІШЕННЯ

іменем України

смт. Кегичівка 13 лютого 2020 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Куст Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Проскурні Л.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу №624/909/19,

ім`я (найменування) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

відповідач: ОСОБА_3 ,

відповідач: ОСОБА_4 ,

відповідач: ОСОБА_5 ,

вимоги позивача: про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Виклад позиції позивача.

27 листопада 2019 року ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини 3 місяці після померлої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що після її смерті залишилася спадщина, а саме земельна ділянка площею 9,08 га, яка розташована на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківська область.

При зверненні до Кегичівської державної нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку встановленого для прийняття спадщини.

Позивач, посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, а саме на дану земельну ділянку був складений заповіт, відповідно до якого ОСОБА_6 заповідала вищевказану земельну ділянку своєму молодшому синові ОСОБА_5 , який проживає в м. Донецьк, на окупованій території. Останній земельну ділянку у встановленому законом строк не прийняв, а потім взагалі відмовився від спадщини.

ОСОБА_1 є спадкоємицею після смерті матері за законом. Крім неї спадкоємцями за законом є її брати: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які від прийняття спадщини після смерті матері відмовилися.

Виникнення у позивача права на прийняття спадщини залежало від неприйняття або відмови від прийняття спадщини братом ОСОБА_5 , на якого був складений заповіт. Оскільки, останній проживає на окупованій території і у неї не було з ним зв`язку, то ОСОБА_7 не мала змоги довідатися про його наміри щодо спадщини. Лише на початку вересня 2019 року брат виїхав до Росії та зателефонував, повідомивши, що спадщину приймати не буде.

Крім того, її мати хоча і була зареєстрована в с. Власівка Кегичівського району Харківської області, але на день смерті проживала з позивачкою в с. Березівка Красноградського району Харківської області, що підтверджується довідкою Соснівської сільської ради від 19 вересня 2019 року, а тому вона вважала, що прийняла спадщину.

Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.

27 листопада 2019 року, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, судом направлено звернення, щодо місця перебування та місця проживання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

04 грудня 2019 року до суду надійшли відповіді на вказані запити, відповідно до яких ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 зареєстровані за адресою: 64010, Харківська область, Кегичівський район, с АДРЕСА_1 .

З`ясувати місце реєстрації ОСОБА_5 (Донецька міська рада м. Краматорськ), не виявилось можливим, у зв`язку із поверненням запиту до суду, з відміткою «відсутня така організація».

Ухвалою суду від 05 грудня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02 січня 2020 року.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, про місце дату та час повідомлені у встановленому законом порядку, натомість надали заяви про розгляд справи у їх відсутність:

- позивач про підтримання позову та залишення за собою судових витрат;

- відповідачі про визнання позову;

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Почтові відправлення ОСОБА_5 були повернуті до суду з відміткою «не підконтрольна територія».

Відповідно до с. 121 ЗУ «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають офіційної електронної адреси, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.

Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (з посиланням на веб-адресу відповідної ухвали суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень), яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії.

З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Так, на сайті Кегичівського районного суду опубліковані оголошення про виклик ОСОБА_5 у судові засідання.

За змістом ч.1 ст.206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Як передбачено ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.

Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Як передбачено ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 01 серпня 2018 року Виконавчим комітетом Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області (а.с.6).

Відповідно копії свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 26 грудня 1964 року батьками ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_9 та ОСОБА_6 (а.с.7).

Відповідно до заповіту від 15 березня 2016 року, зареєстрованого в реєстрі №37 ОСОБА_6 заповідає належну їй земельну ділянку площею 9,08 гектара в межах згідно з планом, кадастровий номер :01:003:0090, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Власівської сільської ради Кегичівського району Харківської області та належить на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія Р2 №775450, виданого Кегичівською районною державною адміністрацією Харківської область на підставі розпорядження Кегичівської райдержадміністрації №344 від 03 грудня 2002 року та зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №322 (а.с.9) своєму синові ОСОБА_5 (а.с.10).

ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 подали до Кегичівської державної нотаріальної контори заяви про те, що на спадщину не претендують, просять вважати їх такими, що спадщину не прийняли. (а.с.11-13)

ОСОБА_1 є спадкоємицею після смерті матері за законом. Виникнення у неї права на прийняття спадщини залежало від неприйняття або відмови від прийняття спадщини братом ОСОБА_5 , на якого був складений заповіт.

Згідно ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Крім того, мати була зареєстрована в с. Власівка Кегичівського району Харківської області, але на день смерті проживала з позивачем в с. Березівка Красноградського району Харківської області, що підтверджується довідкою Соснівської сільської радиКрасноградського району Харківської області від 19 вересня 2019 року, а тому позивач вважала, що прийняла спадщину. (а.с.26-27).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Отже, часом відкриття спадщини є день смерті ОСОБА_6 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження пояснення позивача стосовно того, що вона зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте виконуюча обов`язки завідувача Кегичівської державної нотаріальної контори, повідомила позивачу, що вона пропустила строк, необхідний для оформлення спадщини після померлої ОСОБА_6 , що вбачається з листа (а.с.28).

У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Це положення також закріплено у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/04-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Також, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивач як на підстави пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6 , заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами.

Доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суду не надано. Відповідачами позов визнано, заперечень не надано.

Дослідивши наведені докази, суд доходить висновку, що позивачем надано достатньо доказів для визнання за нею права власності в порядку спадкування за законом.

Позивач заявила, що вимоги про розподіл чи відшкодування судових витрат не заявляє та залишає їх за собою, тому підстав для їх розподілу суд не вбачає.

Керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 15, 60, 61, 159, 174, 208, 209, 212, 213-215, 222, 223 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,- задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах трьох місяців з дня вступу в законну силу даного рішення.

Учасники справи, остання відома адреса місця проживання (перебування) чи місцезнаходження яких знаходиться на тимчасово окупованій території і які не мають офіційної електронної адреси, повідомляються про ухвалення відповідного судового рішення шляхом розміщення інформації на офіційному веб-порталі судової влади з посиланням на веб-адресу такого судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

З моменту розміщення такої інформації вважається, що особа отримала судове рішення.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Кегичівський районний суд Харківської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Борова Зарічненський район Рівненська область, паспорт НОМЕР_3 , ІПН НОМЕР_4 , зареєстрована та проживає: АДРЕСА_2 .

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Борова Зарічненський район Ровенської області, паспорт серії НОМЕР_5 , ІПН НОМЕР_6 , місце реєстрації та проживання: 64010, Харківська область, Кегичівський район, с. Власівка.

відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець с. Борова Зарічненський район Рівненської області, паспорт серії НОМЕР_7 , ІПН НОМЕР_8 , місце реєстрації та проживання: 64010, Харківська область, Кегичівський район, с. Власівка.

відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець с. Борова Зарічненський район Ровенської область, паспорт серії НОМЕР_9 , місце реєстрації та проживання: 64010, Харківська область, Кегичівський район, с. Власівка.

відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець с. Борова Зарічненський район Ровенської області, паспорт серії НОМЕР_10 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя Н.М. Куст