Справа № 489/2940/19
Провадження №2/489/264/20
17 листопада 2020 року м. Миколаїв
Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:
головуючого судді Рум`янцевої Н.О.,
із секретарем судових засідань Бодюл А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідним онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати за ним право власності на Ѕ частки у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті його двоюрідної бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мотивуючи свої вимоги тим, що спірна квартира належала на праві спільної часткової власності його батькові ОСОБА_3 та ОСОБА_2 по Ѕ частки за кожним. В спірній квартирі він зареєстрований та постійно проживає з 29.07.1998 року. При оформленні спадкових прав після смерті його батька, йому стало відомо, що співвласником квартири є ОСОБА_2 , яка померла до його реєстрації в квартирі, про що йому раніше не було відомо. Він є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , інших спадкоємців немає. Він звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , йому було відмовлено, у зв`язку з тим, що він не може надати оригінали документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.
Раніше квартирою АДРЕСА_1 користувалася ОСОБА_4 на підставі ордеру № 184, що підтверджується договором найму житлового приміщення в будинках місцевої ради депутатів трудящих ся Української СРСР від 23.12.1977 року.
З виписки з рішення № 234 від 19.10.1990 року, ОСОБА_2 переоформила особовий рахунок на квартиру АДРЕСА_1 .
Позивач просить визнати за ним право власності на Ѕ частки у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є його двоюрідною бабусею. Посилаючись на те, що його дідусь проживав з сестрою ОСОБА_5 - ОСОБА_6 .
Судом встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною донькою ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , ОСОБА_10 20 листопада 1939 року зареєструвала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є рідним сином ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .
Шлюб між ОСОБА_11 та ОСОБА_12 розірвано 26 травня 1964 року, свідченням чого є свідоцтво про розірвання шлюбу від 26.05.1964 року № 92.
Позивач в своєму позові зазначає, що його дідусь ОСОБА_11 був одружений на ОСОБА_6 , яка є сестрою ОСОБА_5 .
Відповідно до довідки начальника ЖЕД-16 від 22.04.2003 за вих. № 1669 виданої ОСОБА_3 , померла ОСОБА_5 дійсно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 18 жовтня 1988 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті з нею проживали та були зареєстровані: ОСОБА_3 з ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Судом встановлено, що ОСОБА_5 , після смерті ОСОБА_13 , переоформила на своє ім`я особовий рахунок на квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується випискою з рішення Ленінської районної ради виконавчого комітету № 234 від 19.10.1990.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 . Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки з Житлово-комунального підприємства Миколаївської міської ради «Південь» від 25.09.2013 року за вих. № 3061, ОСОБА_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 18.10.1988 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 . Разом з нею був зареєстрований ОСОБА_3 з 01.02.1991 по 29.04.2003 року.
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані та їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 03.07.2019 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася.
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 помер, свідченням чого є свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Позивач зазначає, що під час оформлення спадкових справ після смерті його батька, йому стало відомо про те, що право власності на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .
З метою оформлення прав на спадкове майно та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його двоюрідної бабусі ОСОБА_2 , позивач звернувся до державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори.
Позивач зазначає, що державним нотаріусом Першої миколаївської державної нотаріальної контори надано роз`яснення щодо оформлення спадщини, посилаючись на те, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться після подання правовстановлюючих документів щодо належності його майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Окрім того, спадкоємцеві потрібно надати оригінали документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем.
Державним нотаріусом Першої миколаївської державної нотаріальної контори Міщенко Н.В. 17 листопада 2018 року ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованого в реєстрі за № 1-996.
Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 554/2013 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 ( НОМЕР_6 ).
У відповідності до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Частиною 1 ст.13 ЦПК України, визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Статтею 319 ЦПК України визначено, що у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.
Позивач зазначає, що встановлення факту родинних відносин має для нього юридичне значення, а саме намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Враховуючи викладене, відсутність у позивача можливості прийняття спадщини в позасудовому порядку, відсутність інших спадкоємців, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідним онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Щодо позовної вимоги про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд приходить до наступного.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, свідченням чого є свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 . Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки з Житлово-комунального підприємства Миколаївської міської ради «Південь» від 25.09.2013 року за вих. № 3061, ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 18.10.1988 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 . разом з нею був зареєстрований ОСОБА_3 з 01.02.1991 по 29.04.2003 року.
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані та їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 03.07.2019 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася.
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 помер, свідченням чого є свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Позивач зазначає, що під час оформлення спадкових справ після смерті його батька, йому стало відомо про те, що право власності на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .
З метою оформлення прав на спадкове майно та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його двоюрідної бабусі ОСОБА_2 , позивач звернувся до державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори.
Позивач зазначає, що державним нотаріусом Першої миколаївської державної нотаріальної контори надано роз`яснення щодо оформлення спадщини, посилаючись на те, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться після подання правовстановлюючих документів щодо належності його майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Окрім того, спадкоємцеві потрібно надати оригінали документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем.
Державним нотаріусом Першої миколаївської державної нотаріальної контори Міщенко Н.В. 17 листопада 2018 року ОСОБА_1 видано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованого в реєстрі за № 1-996.
Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 554/2013 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 (СР 55075797).
Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 цього Кодексу, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 Цивільного кодексу України передбачено, що до складу спадщини входить усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
За ч. 1 ст. 1221 цього Кодексу, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
У відповідності з ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
За приписами ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
За змістом статті 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Статтею 328 Цивільного кодексу України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 259, 263-265, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 є двоюрідним онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частки у праві спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ленінський районний суд міста Миколаєва або в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_7 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Миколаївська міська рада, юридична адреса: м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20.
Суддя Ленінського районного
суду міста Миколаєва Н.О. Рум`янцева
Повний текст судового рішення складено «30» грудня 2020 року.