Справа № 953/4281/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року ККиївський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого-судді Бородіної Н.М.

при секретарі Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Держави України, в особі Державної казначейської служби України, 3-ті особа Департамент захисту економіки Національної поліції України про відшкодування шкоди,-

встановив:

13.03.2020р. позивач, ОСОБА_1 звернувся у суді із позовом до відповідачів, Національної поліції України, Держави України, в особі Державної казначейської служби України Національної поліції України, про стягнення з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України 33600 гривень в рахунок відшкодування матеріальної шкоди ( витрати на правову допомогу) та 300000 грн. моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що постановою Комінтернівського районного суду м.Харкова від 02 грудня 2019 року закрито адміністративне провадження відносно нього, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Отже, уповноваженою особою Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції було протиправно складено протокол за частиною другою статті 172-6 КУпАП, чим обмежено його права.

Зазначав, що вищевказані дії працівника поліції завдали йому суттєвих моральних втрат, душевних страждань, призвели до порушення нормального життєвого укладу. З часу незаконного складання протоколу він пережив емоційний стрес, який супроводжувався почуттям тривоги, страху за свою професійну кар`єру, а також хвилювань у зв`язку з необхідністю бути присутнім на судових засіданнях, здійснювати свій захист. Незаконні дії відповідача завдали шкоди його честі, гідності та ділової репутації. Складання протоколу призвело до суттєвого розголосу вказаної інформації серед суспільства, працівників суду , пересічних громадян, у зв`язку з чим він зазнав глибоких душевних та моральних хвилювань .

Крім того, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, він звернувся за правового допомогою, внаслідок чого витратив кошти в сумі 33600 гривень, які підлягають відшкодуванню за рахунок держави.

Відповідачі у відзиві на позов та представники у судовому засіданні, проти заявлених вимог заперечували, зазначаючи, що позивачем не доведено незаконності дій співробітників управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України та спричинення шкоди позивачу, внаслідок чого підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалами суду було відкрито провадження у справі, залучена третя особа, справа призначена до судового розгляду.

Заслухавши пояснення представників сторін, позивача, показання свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне в задоволені позову відмовити, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що 20 грудня 2018р. оперуповноваженим управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України Бондарчук А.А. складено протокол № 588 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією у відношенні керівника апарату Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 .

Постановою Комінтернівського районного суду м.Харкова від 02 грудня 2019 року провадження у справі відносно позивача за ч.2 ст. 172-6 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Постанова набула законної сили

Статтею 56 Конституції України кожному гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

На підставі вказаної норми права, відшкодуванню за рахунок держави підлягає шкода у випадку встановлення факту заподіяння такої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, визначені частиною сьомою статті 1176 ЦК України.

Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою у випадках вчинення незаконних дій, перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу).

Статтями 2, 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» передбачено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадку, зокрема, закриття справи про адміністративне правопорушення.

У статті 3 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, що в наведених у статті цього Закону випадках громадянинові відшкодовується, зокрема, суми, сплачені громадянином у зв`язку з поданням йому юридичної допомоги; моральна шкода.

За п.1 ч.1 ст. 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного та психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру (частини п`ята, шоста статті 4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»).

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: центральний орган управління поліцією; територіальні органи поліції .

У складі поліції функціонують, в тому числі кримінальна поліція.

За положенням про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом Національної поліції від 07.11.2015р. №81 - Департамент захисту економіки Національної поліції України є міжрегіональним територіальним органом у складі кримінальної поліції Національної поліції України та згідно із законодавством здійснює оперативно-розшукову діяльність.

Звернувшись із позовом до суду, позивач зазначав, що працівник Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції, який є структурним підрозділом Національної поліції України, протиправно склав протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, відносно нього, чим завдав йому суттєвих моральних страждань.

Під час розгляду справи, були допитані у якості свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на час складання протоколу у відношенні позивача працювали із ним разом у Червонозаводському районному суді м.Харкова.

За показами вказаних свідків в період складання протоколу та розгляду його судом, позивач був подавлений, похмурий , із поганим настроєм. В суді цікавилось багато осіб, щодо вчинення позивачем корупційного правопорушення.

За висновком психолога ОСОБА_4 внаслідок травматичної дії (складання протоколу) ОСОБА_1 перебував в стані посттравматичного стресового розладу, який впливав на його психічний та емоційний стан, мав душевні переживання та моральні страждання. На протязі всього періоду, важко переживав труднощі в роботі, спілкування зі колегами, почуття втрати своєї репутації, погіршення якості життя, роботи та відпочинку. Емоційні прояви моральних страждань впливали також на фізичний стан ОСОБА_1 наслідком чого були потреби звертання до лікарів. На відновлення стану психологічної задоволеності життям та душевного спокою потрібен час.

За змістом статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

За загальним правилом, підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди завданої особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади при здійсненні своїх повноважень виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом моральною шкодою.

Застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі. За наявності цих умов є підстави покласти цивільну відповідальність за завдану шкоду саме на державу, Автономну Республіку Крим або орган місцевого самоврядування.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Позивач не надав суду належних та допустимих доказів незаконності дій відповідача, оскільки жодного адміністративного стягнення, передбаченого КУпАП, до нього застосовано не було, а складання протоколу про адміністративне правопорушення не є притягненням особи до адміністративної відповідальності, так як відповідно до статей 283, 284 КУпАП таке питання може бути вирішено лише судом.

Також позивачем не наведено та не надано доказів, який саме психічний вплив на нього був здійснений зі сторони працівника управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

При цьому, сам факт закриття справи про адміністративне правопорушення не тягне обов`язковий наслідок цивільно-правового характеру і не може бути доказом того, що дії та бездіяльність відповідача була протиправною та заподіяла позивачу моральної шкоди. Зазначені висновки узгоджуються із правовою позицією ВС викладеною у постанові ВС від 21.10.2020р. у справі №312/262/18.

Також, суд зазначає, що хоча позивач і посилається про те, що він дев`ять разів відвідував суд, який розглядав у відношенні нього протокол про адміністративне правопорушення, а також погіршився його стан здоров`я (згідно висновку психолога), доказів зазначених обставин, суду не надано.

Враховуючи викладене за недоведеністю, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

вирішив:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Національної поліції України (01601, м.Київ, вул.Ак.Богомольця,б.10, код 40108578), Держави України, в особі Державної казначейської служби України (01601, м.Київ, вул.Бастіонна,б.6, код 37567646), 3-тя особа Департамент захисту економіки Національної поліції України (01601, м.Київ, вул.Бастіона,б.10, код 40111732) про відшкодування шкоди -відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду, через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Повний текст рішення виготовлений 29.12.2020р.

Суддя Бородіна Н.М.