Справа № 510/867/20
У Х В А Л А

21 грудня 2020 року м. Рені

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Бошков І.Д., розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачів звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно

В ході розгляду матеріалів позовної заяви суддею було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно п.п.4,5,8ч.3ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

Так, відповідно до положень п.3ч.3ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.2ч.1ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витруювання вартістю майна.

Згідно ч.4ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При подачі позовної заяви позивачі сплатили судовий збір 840,80 грн. х 2 = 1681,60 грн., тоді коли в позовній заяві представник позивача взагалі не вказала ціну позову, тому суду є незрозумілим з якої вартості майна виходила представник позивача, сплачуючи судовий збір, оскільки у матеріалах справи не міститься достатніх доказів на підтвердження вартості щодо вимоги майнового характеру (немає оцінки вартості нерухомого майна), та позивачем не поставлено питання про оцінку вказаних в позові майнових вимог, що унеможливлює визначення дійсної вартості усього майна, та відповідно ціни позову щодо вказаних майнових вимог.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, представник позивача вказала, що 26.05.2018 р. між позивачами та ОСОБА_3 була досягнута домовленість про дарування спірного нерухомого майна, шляхом укладання договору дарування. В позові зазначено, що вказаний договір був укладений у простій письмовій формі, із досягнення усіх істотних умов договору, який сторони домовились у подальшому оформити нотаріально. Однак, разом із тим, представник не включила до позову вимогу про визнання зазначеного договору дійсним. Так, аналізуючи положення ст.220 ЦК України, визнання права власності на нерухоме майно, є похідною вимогою від визнання договору дійсним.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуюче вищевикладене, суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачам термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. ст. ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Надати позивачу п`ять днів з дня отримання ним ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Бошков

.