Справа № 591/7999/15-ц
Провадження № 2-во/591/34/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2020 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого в особі судді - КЛИМЕНКО А.Я.

при секретарі - Устименко М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми заяву адвоката Гриценко Бориса Миколайовича який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_2 про виправлення описки в судовому рішенні по цивільній справі №591/7999/15-ц від 21.08.2016 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

встановив:

Адвокат Гриценко Б.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_2 , звернувся до суду з заявою про виправлення описки у рішенні суду від 28 січня 2016 року по справі №591/7999/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій просить зазначити у рішенні суду, що сторони не проживають разом з літа 2005 року, замість вказаного 2015 року. Свою заяву мотивує тим, що в позовній заяві ОСОБА_3 зазначено що сторони не проживають з літа 2005 року. Рішенням Зарічного районного суду м.Суми від 28.01.2016 року позовні вимоги були задоволені, однак в мотивувальній частині рішення було зазначено 2015 рік заміст 2005. Факт того, що позивач та відповідач не проживали разом 10 років з літа 2005 року не заперечувався і відповідачем. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , а правонаступником прав та обов`язків померлої є її сестра ОСОБА_1 .. Описка в рішенні суду впливає на встановлення періоду непроживання сторонами разом.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 адвокат Гриценко Б.М. заяву підтримав, просив суд її задоволити.

В судовому засіданні позивач у справі ОСОБА_3 , його представник адвокат Чернадчук О.В. проти задоволення заяви заперечували, виходячи з того, що заявниця ОСОБА_1 не може бути процесуальним правонаступником в справі про розірвання шлюбу зважаючи на той факт, що відповідно до діючого законодавства України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права подружжя. Крім того, зазначили, що факт не проживання сторонами разом з літа 2015 року був встановлений судом на підставі пояснення сторін та дослідження доказів у справі, а тому не може вважатися опискою чи технічною помилкою, в той же час під час розгляду заяви про виправлення описки суд не має права змінювати судове рішення.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши заяву про виправлення описки в судовому рішенні, дослідивши пояснення сторін що зафіксовані технічним аудиозаписом судового засідання у справі №591/7999/15-ц, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки, виходячи з наступного:

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка, помилки у написанні складних чисел тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, наприклад: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Суд може виправити лише ті описки в судовому рішенні, які сам допустив.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Технічним аудиозаписом судових засідань у справі №591/7999/15-ц підтверджується факт проживання сторонами разом до літа 2015 року, так сама Відповідач ОСОБА_2 під час розгляду справи пояснила суду що не хоче розривати шлюб, Позивач ОСОБА_3 хоча періодично уходить із родини завжди повертається, вона його кохає і хоче жити разом далі, до літа 2015 року вони проживали разом а пояснення Позивача не відповідають дійсності.

Таким чином зазначення в мотивувальній частині судового рішення «2015» не є опискою, не може бути замінено на «2005» як того просить заявник, оскільки суд не може змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Відповідно до ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частиною 1 ст. 42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем у справі є ОСОБА_3 , відповідачем ОСОБА_2 .. Предметом спору є вимога щодо розірвання шлюбу.

Частиною 1 ст. 21 Сімейного кодексу України встановлено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Частиною 3 ст. 56 СК України встановлено особисте немайнове право подружжя припинити шлюбні відносини.

Статтею 55 ЦК України встановлено що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України (ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права.

Тим самим діюче законодавство України не допускає правонаступництва у справі предметом якої є особисті немайнові права подружжя, зокрема розірвання шлюбу (Постанова Верховного Суду від 10 січня 2019 року № 709/3035/15-ц), отже заявниця ОСОБА_1 не може бути правонаступником померлої відповідачки ОСОБА_2 , і як наслідок не може бути учасником справи №591/7999/15-ц.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 258-260, 269, 353-354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката Гриценко Бориса Миколайовича який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є правонаступником ОСОБА_2 про виправлення описки в судовому рішенні по цивільній справі №591/7999/15-ц від 21.08.2016 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити в зв`язку з необґрунтованістю.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня проголошення через Зарічний районний суд м. Суми.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали суду виготовлено 09 листопада 2020 року.

СУДДЯ А.Я. КЛИМЕНКО