Провадження № 2-п/761/63/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі: головуючого суддіСіромашенко Н.В.,

при секретарі Архипові І.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 липня 2016 року в цивільній справі за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» (АТ «Альфа-Банк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

27 липня 2016 року заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва було задоволено позов ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

18 травня 2020 року до суду надійшла заява від представника відповідача ОСОБА_1 про скасування вищевказаного заочного рішення. Заява мотивована тим, що судом при винесенні рішення неповно з`ясовано обставини справи, а також посилається на відсутність відповідача в судовому засіданні, у зв`язку з тим, що останній не був належно повідомлений про місце та час розгляду справи.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав дану заяву, просив її задовольнити.

Представник АТ «Альфа-Банк» (ПАТ «Укрсоцбанк») заперечував проти задоволення заяви, посилаючись на її безпідставність.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно із положеннямист. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно дост. 288 ЦПК Українизаочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Отже, правовий аналіз ст.288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Водночас, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на докази, які б мали істотне значення для справи та які б не були досліджені судом при ухваленні заочного рішення. Обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є, по суті, не згодою з ухваленим рішенням суду.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, то за відсутності зазначених обставин у їх сукупностіу судувідсутні правові підставидля скасування заочного рішення. За таких обставин суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви.

Керуючись ст.ст.287,288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 липня 2016 року в цивільній справі за позовом ПАТ «Укрсоцбанк» (АТ «Альфа-Банк») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- відмовити.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Н.В. Сіромашенко