Справа № 496/842/19
Провадження № 2/496/874/20
У Х В А Л А

28 жовтня 2020 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря Ткаченко В.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області клопотання представника відповідача про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

Судом розглядається цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвало суду від 12.03.2019 р. по справі відкрите провадження та призначене підготовче засідання.

20.09.2019 р. відповідачем було надано до суду відзив.

09.06.2020 р. ухвалою суду було закрите підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті. Сторона відповідача будь-яких заяв, клопотань про виклик свідків, про витребування доказів і т.п. до суду не надавала.

У судовому засіданні, представник відповідача заявила клопотання про витребування доказів у нотаріуса, зокрема спадкової справи №64588025.

Відповідач у судовому засіданні підтримав клопотання свого представника.

Позивач у судовому засіданні вважав за можливе вирішити клопотання на розсуд суду.

Згідно ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Жодних клопотань про витребування або забезпечення доказів відповідач у підготовчому засіданні не надавав. Представник відповідача зазначила, що у зв`язку з тим, що вона тільки зараз приймає участь у розгляді справи, а тому завчасно не надала відповідне клопотання.

Суд звертає увагу, що на стадії підготовчого засідання у відповідача був представник адвокат Рахнянська С.В. (фахівець у галузі права), але будь-яких клопотань окрім відкладення розгляду справи до суду не направляла.

Таким чином процесуальний строк для надання клопотань про витребування доказів стороною відповідача порушено та будь-яких належних обґрунтувань неможливості надати зазначене клопотання раніше відповідачем не надано.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Безпідставне поновлення строку є порушенням вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Враховуючи те, що відповідачем та представником відповідача не надано суду доказів поважності пропуску строків для надання клопотання про витребування доказів, суд залишає його без задоволення.

Керуючись ст.ст. 83,84, 252 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника відповідача про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 02.11.2020 року.

Суддя О.П. Галич