КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції - Шум Л.М.
Апеляційне провадження № 22-ц/824/2499/2020
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

13 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Яворського М.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про усунення осіб від права на спадкування, визнання заповіту недійсним та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу 18 грудня 2019 року, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України, а також яка не відповідає вимогам ст.356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 грудня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 було залишено без руху і надано строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії вказаної ували для усунення недоліків, а саме: подати заяву про поновлення установленого законом строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, надати копію апеляційної скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також надати ордер на представлення інтересів ОСОБА_1 в Київському апеляційному суді.

09 січня 2020 року на адресу апеляційного суду надійшов лист від представника ОСОБА_2 про усунення недоліків апеляційної скарги, відповідно до якого було додано заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, копію апеляційної скарги з додатками для третьої сторони, а також договір та ордер на представлення інтересів позивача в Київському апеляційному суді.

Разом з тим, як вбачається із наданого клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року, апелянт зазначає, що позивач та його представник у судовому засіданні 23 жовтня 2019 року не були присутні, позивач отримав копію оскаржуваної ухвали рекомендованим листом 09 лютого 2019 року, а 18 грудня 2019 року було подано апеляційну скаргу.

Відповідно до п.4 ч.4 ст.356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Разом з тим, до вказаного вище клопотання не було долучено доказів отримання копії оскаржуваної ухвали, а із зазначених дат є незрозумілим коли саме було отримано копію оскаржуваного судового рішення.

Окрім того, до апеляційної скарги одним із додатків було долучено копію ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року та копію супровідного листа від 23 жовтня 2019 року, що свідчить про отримання апелянтом копію судового рішення до дати подання апеляційної скарги, проте із вказаного неможливо встановити точну дату такого отримання.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року продовжено строк для усунення недоліків і надано строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії вказаної ували для усунення недоліків, а саме: надати докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

Як вбачається із супровідного листа, наявного в матеріалах справи, копію ухвали Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року було направлено апелянту та його представнику 13 січня 2020 року (а.с.216) й відповідно до рекомендованого повідомлення №901 ОСОБА_1 отримав вказану копію ухвали 20 січня 2020 року, а ОСОБА_2 17 січня 2020 року (рекомендоване повідомлення №324) (а.с.222-223), а тому останнім днем для усунення недоліків слід вважати 22 січня 2020 року. Разом з тим, станом на 13 лютого 2020 року недоліки апеляційної скарги апелянтом усунуто не було.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Суддя-доповідач приходить до висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Оскільки апелянтом, всупереч вимог законодавства, не усунено зазначені судом недоліки, то апеляційна скарга вважається такою, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, тому за зазначеною апеляційною скаргою відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора про усунення осіб від права на спадкування, визнання заповіту недійсним та визнання права власності - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя Київського

апеляційного суду М.А.Яворський