Справа № 754/961/16-ц
У Х В А Л А

іменем України

10 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Саламон О.Б.

за участю секретаря Вільховченко І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення з посиланням на те, що він, як відповідач, не був належним чином повідомлений про розгляд справи, а про рішення дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Дослідивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 03 грудня 2019 року Деснянським районним судом м. Києва винесено заочне рішення, на підставі якого стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 в якості поділу майна грошові кошти у розмірі 12 183, 48 доларів США та грошові кошти у розмірі 85000, 00 грн. за договорами від 20 серпня 2013 року та 17 жовтня 2014 року. Визнано за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину автомобіля Hyundai Tucson, 2009 року випуску, д/н НОМЕР_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину автомобіля Hyundai Tucson, 2009 року випуску, д/н НОМЕР_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 6 890 грн. У задоволенні інших вимог позову відмовлено.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, в процесі розгляду заяви про перегляд заочного рішення не встановлено обставин поважності неявки відповідача в судові засідання, оскільки відповідач належним чином повідомлявся про розгляд справи, при цьому представник відповідача неодноразово зазначав про відкладення розгляду справи.

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Враховуючи вказане, пасивна поведінка відповідача призвела до тяганини розгляду справи. При цьому, відповідачу було достеменно відомо про розгляд вказаної справи в суді. Останній не був позбавлений реалізувати свої процесуальні права шляхом подання доказів на спростування обставин, викладених в позові, та заперечень на позов.

Отже, заява про перегляд заочного рішення не містить обставин поважності неявки відповідача в судове засідання по вказаній справі.

Зокрема, посилань на обставини невідповідності висновків суду, викладених в рішенні, вимогам законодавства чи обставинам справи, заява також не містить.

Отже, заява про перегляд заочного рішення не містить обґрунтованих заперечень щодо вимог позивача та доказів на підтвердження існування обставин, які могли б вплинути на рішення суду.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення суду.

Керуючись ст. ст. 280-289 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 грудня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та визнання недійсним договору позики - відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку протягом 30 днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон