1Справа № 335/8867/20 2/335/2681/2020
РІШЕННЯ
23 грудня 2020 р. Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді Соболєвої І.П.,
за участі секретаря судового засідання Лазоренко Д.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 51, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
20.10.2020 позивачка звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 .
В обґрунтування своїх вимог позивачка вказує, що вона є донькою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Крім неї, інші спадкоємці першої черги відсутні. Вона пропустила шестимісячний строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через запровадження на території України посилених протиепідемічних заходів. Також в серпні 2020 року вона знаходилася на лікуванні у зв`язку із захворюванням, яке мало характерні симптоми респіраторного захворювання схожого на COVID-19. Після одужання вона звернулась до приватної нотаріальної контори для оформлення спадщини, проте листом нотаріус дізналася, що нею пропущений строк для прийняття спадщини. Тому, просить суд визначити додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 .
Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 20.10.2020 відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку загального позовного провадження.
12.11.2020 від представника Запорізької міської ради на адресу суду надійшов відзив, в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити у зв`язку з тим, що вказані позивачем обставини не можна вважати поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
19.11.2020 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому просить позовні вимоги задовільнити з тих підстав, що з урахуванням висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 10.04.2019, об`єктивними поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є перебування спадкоємця на лікуванні у кінцевий проміжок строку для прийняття спадщини.
В судове засідання представник позивача не з`явився. Подав заяву про розгляд справи за його відсутності. На задоволенні позову наполягає.
Представник відповідача в судове засідання не прибув. Подав заяву про розгляд справи за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що передбачено ч. 1 ст. 1270 ЦК України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч. 3 ст. 1272 ЦК України.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.
Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження.
Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу 20.07.1985 ОСОБА_5 одружився із ОСОБА_3 , прізвище дружини після укладення шлюбу - ОСОБА_6 .
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 , виданого Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачці ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , виданого Вознесенівським районним у м. Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру № НОМЕР_3 від 22.07.2003, виданим Орджонікідзевською районною адміністрацією Запорізької міської ради.
Відповідно до довідки КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №10» ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному лікуванні з 15.09.2020 по 28.09.2020 із діагнозом ГРВІ, г. бронхіт.
Листом приватного нотаріуса Салтан В.В. за №436/01-16 від 28.09.2020 ОСОБА_1 повідомлено, що нею пропущений строк для прийняття спадщини.
Зміст статті 89 ЦПК України визначає що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 запроваджений карантин на території України із певними обмеженнями, який діє і на теперішній час.
Аналізуючи надані судові докази у їхній сукупності, суд дійшов висновку, що у позивачки дійсно були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та вказані обставини суд визнає поважними.
Таким чином, суд вважає, що позивачка строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини і є всі підстави задовольнити позов, визначити строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців і таким достатнім строком є два місяця, перебіг яких рахується після набрання рішенням законної сили.
Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.
Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Оскільки в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін. Виходячи з наведеного, зазначені причини не повинні стати на перешкоді в реалізації законного права позивача, що й передбачено чинним законодавством.
Враховуючи викладене, а також те, що спір про спадщину відсутній, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, у відповідності з нормами ст. 1272 ЦК України.
Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов в повному обсязі і таке рішення, на думку суду, буде відповідати принципу законності і справедливості
Керуючись ст.ст.13, 76-81, 89, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 335, 344 ЦПК України,ст.ст.1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНПОКПП НОМЕР_4 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ), додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання чинності рішенням суду, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя протягом тридцяти днів з дня його складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення складене в повному обсязі 28.12.2020.

Суддя І.П. Соболєва