Справа № 754/1477/20
У Х В А Л А

Іменем України

06 лютого 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання дитини з ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2020 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Панченко О.М.

Суд, ознайомившись з матеріалами заяви вважає, що остання підлягає направленню за підсудністю до Дніпровського районного суду м.Києва, виходчи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Такими правилами є ст.27 ЦПК України, згідно з частиною першої якої позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Разом з тим, позови про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача (ч. 1 ст. 28 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів даної заяви, заявниця ОСОБА_1 має зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Звертаючись до Деснянського районного суду м. Києва, посилаючись на ст. 28 ЦПК України, заявниця зазначає місце свого фактичного проживання: АДРЕСА_2 . В обґрунтування підсудності даної заяви, заявниця вказує на те, що вона разом з донькою проживає за вищеназваною адресою ( АДРЕСА_2 ) згідно Договору найму (оренди) жилого приміщення, акту прийому - передачі жилого приміщення від 14.08.2019 року.

Проте, в спорах про стягнення аліментів заявнику надається право вибору підсудності для пред`явлення заяви до суду, яка визначається лише з урахуванням зареєстрованого в установленому законом порядку місцем проживання особи. Договір оренди житлового приміщення, на який посилається заявниця, не може бути доказом зареєстрованого місця проживання особи та не надає останній право вибору підсудності.

В той же час заявниця має зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , а згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи № 11628241 від 04.02.2020 року боржник значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_3 ).

Оскільки, зареєстроване місце проживання сторін по справі не зареєстровано в Деснянському районі міста Києва, дана справа, згідно положень Цивільного процесуального кодексу України, не підсудна Деснянському районному суду міста Києва.

Суд, при визначенні юрисдикції суду, якому підсудний розгляд даної заяви виходить з того, що заявниця хоча і зареєстрована в м. Сміла Черкаської області, проте проживає в м. Києві, а боржник зареєстрований в Дніпровському районі м. Києва, де також відбувся розгляд заяви ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, тому, матеріали даної заяви необхідно направити за зареєстрованим місцем проживання боржника, а саме до Дніпровського районного суду м. Києва.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на наведене, заява ОСОБА_1 належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Дніпровського районного суду м. Києва та підлягає передачі на розгляд до даного суду.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 160, 161, 162 ЦПК України , суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання дитини з ОСОБА_2 передати на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва за територіальною юрисдикцією (підсудністю).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Панченко