КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
==================================================================
Провадження №22-з/824/846/2020 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О. Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

29 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Таргоній Д.О. (судді-доповідача), Олійника В.І., Суханової Є.М., вирішуючи питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року у мотивувальній частині ухвали Київського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором виправлено допущену описку, зазначено в абзаці четвертому сторінки 3 цієї ухвали, замість підпункту "3" - підпункт "4".

19 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подав заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року.

Заяву обґрунтовував тим, що судом апеляційної інстанції при написанні ухвали допущено описку, а саме: неправильно вказано номер справи - «752/13877/15 замість «752/13877/15-ц».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Дослідивши зміст заяви, приходжу до висновку, що заява про виправлення описки задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

При цьому описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини судового рішення, оскільки в цьому випадку будь-яка описка має істотне значення, тому що може утруднити його виконання. Не є описками помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 просить виправити описку у написанні номера справи та зазначити як «752/13877/15-ц» замість «752/13877/15».

Однак дана обставина не може вважатися опискою у розумінні положень ст. 269 ЦПК України та внесення таких виправлень не передбачено діючим процесуальним законодавством, оскільки це жодним чином не впливає на зміст та правильність судового рішення, правові наслідки, які з нього слідують, та не перешкоджає реалізації прав сторін, і зазначений номер апеляційного провадження не позбавляє сторін можливості ідентифікувати учасників справи та ідентифікувати справу в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

З огляду на вказане, заява ОСОБА_1 про виправлення описки у тексті ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 269, 381 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Судя-доповідач

Судді