Справа № 128/2559/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

31 січня 2020 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Манюк Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства,

УСТАНОВИВ:

Позивач Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просила стягнути з відповідача на рахунок держави суму збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства в сумі 2 810, 36 грн, мотивуючи свої вимоги тим, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області проведено перевірку матеріалів, надісланих від Вінницького відділення поліції, та проведено перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства України в частині використання об`єктів рослинного світу, в ході якої було встановлено, що відповідач ОСОБА_2 здійснив незаконну рубку 2 (двох) дерев породи липа діаметром 20 см та 22 см за межами смт. Вороновиця на території центрального кладовища смт. Вороновиця Вінницького району Вінницької області. За результатами перевірки щодо відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення № 009507 від 26.03.2019 за здійснення самовільної порубки дерев (дозвільного документу на порубку дерев не отримував). За наслідками розгляду вказаного протоколу винесено постанову № 04/129 від 01.04.2019 про закриття справи щодо відповідача ОСОБА_2 у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення, визначеного ст. 38 КУпАП. Однак, позивач зазначає, що закриття адміністративної справи щодо відповідача не звільняє його від цивільно-правової відповідальності, передбаченої ст. 40 Закону України «Про рослинний світ». Своїми діями, відповідач наніс державі збитків в сумі 2 810, 36 грн, які у добровільному порядку не відшкодував. Також позивач вказує, що відповідачем порушено процедуру щодо видалення зелених насаджень на території населеного пункту (постанова від 01.08.2006 року №1045), оскільки у відповідача не було відповідного рішення органу місцевого самоврядування щодо видалення вищевказаних дерев. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з позовом.

В судове засідання учасники справи не з`явились.

Представник позивача Мукомел А.П. попередньо подав суду заяву, якою вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити, розгляд справи просить проводити за відсутності представника позивача. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Положеннями ч. 3 ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання не з`явився, будучи належним чином і в установленому законом порядку повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Заяв про розгляд справи без його участі або про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило. Відзив на позовну заяву відповідачем у визначений судом строк до суду не подано.

Згідно з п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У зв`язку з викладеним, суд ухвалив провести заочний розгляд даної цивільної справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає необхідним позов задовольнити, виходячи з наступного.

Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи.

Вінницьким районним відділенням поліції Вінницького відділу поліції Головного управління поліції у Вінницькій області 27.02.2019 направлено на ім`я начальника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області матеріали перевірки по факту незаконного зрізування двох дерев лип громадянином ОСОБА_2 для прийняття рішення згідно чинного законодавства, що підтверджується копіями відповідних матеріалів (а.с. 9 - 15).

Відповідно до копії письмових пояснень відповідача ОСОБА_2 від 31.01.2019, що містяться у вказаних матеріалах перевірки, відповідач ОСОБА_2 підтвердив факт того, що він зрізав дерева (а.с. 13).

Згідно з копією листа Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області від 07.02.2019, ОСОБА_2 з приводу отримання дозволу на зрізування липи до виконкому Вороновицької селищної ради протягом 2018 року та станом на дату надання інформації не звертався (а.с.12).

Судом встановлено, що 26.03.2019 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області Зарванським В.Г. було складено протокол про адміністративне правопорушення № 009507, з копії якого вбачається, що ОСОБА_2 в листопаді 2018 року здійснив незаконну порубку двох дерев породи липа діаметром пня 20 см - 1 шт. та 22 см - 1 шт. за межами смт. Вороновиця на центральному кладовищі на території Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області. Дозвільні документи на право видалення зелених насаджень відсутні. Відповідач був присутній при складенні протоколу, другий екземпляр протоколу отримав, про що свідчить підпис відповідача у даному протоколі (а.с. 5).

Відповідно до копії постанови про закриття справи від 01.04.2019 № 04/129, справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 закрито на підставі п. 7 ст. 247 КпАП України (закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу). Даною постановою встановлено, що ОСОБА_2 в листопаді 2018 року здійснив незаконну порубку двох дерев породи липа діаметром пня 20 см - 1 шт. та 22 см - 1 шт. за межами смт. Вороновиця на центральному кладовищі на території Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області. Дозвільні документи на право видалення зелених насаджень відсутні (а.с. 6).

Як вбачається з копії Розрахунку розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди, сума завданих збитків складає 2 810, 36 грн. Розрахунки здійснено відповідно до додатку № 1 з урахуванням п. 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (а.с. 8).

Згідно з ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частиною 4 ст. 82 ЦПК України, встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до п.п. 8, 9 пункту 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у суді.

Відповідно до розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 652 від 28.09.2017, Державна екологічна інспекція у Вінницькій області розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

На виконання покладених завдань 13.05.2019 Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області відповідачу ОСОБА_2 було направлено претензію № 2166/06 про добровільне відшкодування шкоди (а.с. 7). Однак така претензія залишилася без виконання, що відповідачем не спростовано та будь - яких доказів на спростування даної обставини відповідачем суду не надано, зокрема і жодних документів на підтвердження сплати ним суми шкоди.

Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ними збитки.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991, державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Положеннями п.п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Статтею 10 Закону України «Про рослинний світ», визначено, що спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів місцевого значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045. Відповідно до п. 3 вказаного Порядку, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради. Видалення зелених насаджень на території меморіального комплексу та кладовищі здійснюється за рішенням балансоутримувача без сплати їх відновної вартості (п. 9 вказаного Порядку).

Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Згідно ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу (ч. 2 ст. 40 Закону України «Про рослинний світ»).

Матеріалами справи доведено, що своїми діями, відповідач наніс державі збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства, яке полягало у незаконній порубці дерев. У наданий для добровільного відшкодування строк збитки відповідачем не відшкодовано. Вказані обставини відповідачем не спростовані.

За таких обставин, оскільки судом було встановлено, що відповідачем ОСОБА_2 не було відшкодовано у повному обсязі суму заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкоду, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача на користь держави суму збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 2 810, 36 грн.

Оскільки незаконну вирубку дерев відповідачем було здійснено на території Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області, заподіяна шкода відповідачем підлягає стягненню на користь держави на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища.

У зв`язку із задоволенням позову, згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 921 грн (а.с. 27,28).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 10-13, 76-81, 89, 141, 206, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на рахунок держави (УК у Вінницькому районі/отг смт. Вороновиця, 24062100, , казначейство України (ЕАП), МФО 899998) збитки, завдані внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 2 810, 36 грн (дві тисячі вісімсот десять гривень 36 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 921 грн.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте Вінницьким районним судом Вінницької області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: Державна екологічна інспекція у Вінницькій області, місце знаходження: вул. 600-річчя, 19, м. Вінниця, поштовий індекс: 21100, .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 10.02.2020.

Суддя: