СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/13365/20

пр. № 2/759/5022/20

19 листопада 2020 року Святошинський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Кириленко Т.В.

при секретарі Істоміній О.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та вселення, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить усунути перешкоди у користуванні житлом та вселити його в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

В обгрунтування своїх вимог посилається на те, що він є користувачем вказаної квартири на підставі ордеру № 1043 від 04.07.1992 року.

Позивач із 1990 року перебував із ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбу, від якого у них народилось двоє дітей - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . У серпні 2003 року шлюб було розірвано на підставі рішення Святошинського районного суду м. Києва.

Починаючи із 2013 року відповідачі систематично чинять перешкоди у користуванні позивачем вказаною квартирою, у зв`язку з чим останній неодноразово звертався до правоохоронних органів, зокрема 18.03.2015 року працівниками поліції було складено рапорт про те, що 01.01.2014 року ОСОБА_2 змінила замки у квартирі.

На сьогодні позивач позбавлений можливості користуватись своїм житлом, врегулювати спір у досудовому порядку не вдалось.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11.08.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін..

Позивач в судове засідання не з`явився, просить слухати справу у його відсутність, позов підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідачі в судове засідання не з`явились повторно, про день розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, відзив на позовну заяву не подали, а тому суд вважає можливим слухати справу у їх відсутність відповідно до ст. 280 ЦПК України та ухвалити заочне рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 отримана позивачем на нього та членів його сім`ї, а саме: дружину ОСОБА_5 , сина ОСОБА_3 , що підтверджується ордером № 1043 від 04.07.1992 року (а.с. 6).

З 23.09.1993р. в спірній квартирі був зареєстрований також син позивача ОСОБА_4 (а.с. 13).

29.08.2003 року шлюб між позивачем та відповідачкою ОСОБА_2 було розірвано Святошинським районним у м. Києві відділом реєстрації актів цивільного стану за актовим № 823 (а.с.7).

Відповідно до відповіді відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб від 14.05.2020 року у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований із 16.07.1992 року і по теперішній час (а.с. 9).

Відомостей про приватизацію даної квартири матеріали справи не містять.

Із відповіді Святошинського УП ГУНП у м. Києві від 08.05.2020 року вбачається, що у позивача регулярно, з 2013 року, виникали конфлікти, пов`язані з користуванням спірною квартирою, зокрема, про замінену дружиною замків у квартирі, що унеможливлює потрапляння відповідача до житла.

За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Крім того, відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав згідно вказаної статті є припинення дії, яка порушує право та відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Згідно із ч. 4 ст. 9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. У разі порушення цих прав, статтями 3, 4 ЦПК України передбачено право на судовий захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст. 63 ЖУ України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок.

Згідно ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.

Оскільки в судовому засіданні встановлено, що позивач вселився та набув права користування квартирою АДРЕСА_1 у встанвленому законом порядку, на даний час права користування квартирою не позбавлений, однак відповідачі чинять йому перешкоди в користуванні спірною квартирою, його права підлягають захисту шляхом вселення в квартиру та зобов`язання відповідачів не чинити перешкод в користуванні нею.

На підставі викладеного, керуючись ст. 47, 55 Конституції України, ст.ст. 9, 63, 64 ЖК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 200, 259,263, 264, 265, 280-282 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Вселити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 з наданням комплекту ключів від вхідних дверей квартири.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не чинити перешкод ОСОБА_1 перешкод у користуванні житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідачів, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Т.В.Кириленко