ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/311/20Головуючий по 1 інстанції
Справа №701/1151/19 Категорія: 351000000 Калієвський І. Д.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року м. Черкаси:

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачФетісова Т.Л.
суддіВініченко Б.Б., Сіренко Ю.В.
секретар Торопенко Н.М

учасники справи:

позивачі (скаржники) ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Маньківського РЕМ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу позивачів на рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 26.11.2019 (ухвалене о 10 год. 05 хв. у залі судових засідань Маньківського районного суду, повний текст складено 04.12.2019, суддя в суді першої інстанції Калієвський І.Д.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Маньківського РЕМ про визнання дій неправомірними та визнання незаконними акту про порушення, рішення та протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися 30.08.2019 до суду з вищевказаним позовом, яким просили визнати незаконним дії відповідача під час проведення перевірки 10.07.2019 облікового пристрою електроенергії за адресою АДРЕСА_1 та складання акту про порушення №003865 від 10.07.2019; визнати незаконним зазначений акт про порушення; визнати незаконним протокол №25 від 22.08.2019 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ щодо сплати 34187,20 грн. коштів вартості необлікованої енергії ОСОБА_1 .

В обґрунтування заявлених вимог вказано на те, що 10.07.2019 приблизно о 23 год. 15 хв. представниками Маньківського РЕМу була проведена перевірка лічильника електроенергії, який вмонтований в електрощитові та знаходиться на площадці під`їзду їхнього будинку. У розмові з ОСОБА_1 контролери повідомили, що в його електричному щитку наявний кабель для електроспоживання, прокладений поза межами щитка та лічильника. Однак він їм пояснив, що це найнятий ним чоловік так під`єднав бойлер для підігріву води, яким позивачі не користуються. Позивач запропонував працівникам відповідача пройти у квартиру і переконатися в цьому, але вони відмовилися та склали якийсь документ. Позивач відмовлявся від його підпису, але вони пригрозили що, якщо він не підпише, то відключать усю квартиру, при цьому йому примірника складеного акту не надали.

Для врегулювання спору позивач 17.07.2019 подав скаргу до Голови правління Черкасиобленерго, відповідь на яку не одержав.

22.08.2019 у присутності позивачів відбулося засідання комісії Маньківского РЕМ, на засіданні якої комісії їм стало відомо, що був складений акт про порушення, згідно якого позивачі викрали електроенергії на суму 34187,20 грн.,

Лише 23.08.2019, на письмовий запит, позивачі отримали примірник акту про порушення №03865 від 10.07.2019. З його змісту їм стало відомо, що ними порушено пункт 5.5.5 Правил роздрібної ринкової електричної енергії. Споживач самовільно підключив електроустановку до електричної мережі поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії. Самовільне підключення було виконано приховано, що неможливо виявити при контрольному огляді.

Такий зміст акту є фальсифікованим, адже перевіряючи оглядали лічильник візуально та бачили всі дроти.

Позивачі вказують, що 08.08.2016 між ОСОБА_1 та відповідачем було укладено Договір про користування електричною енергією №18-003270, згідно п.14.6 якого Енергопостачальник зобов`язаний проводити не менше як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживача відповідно до затверджених тарифів. Отже, представники відповідача здійснювали перевірку приладів обліку позивача 6 місяців тому та мали зафіксувати відсутність порушень з боку споживача. Сторони вказаного договору не передбачали проведення перевірки приладів обліку в нічний час.

Жителі будинку позивача своїм актом підтверджують, що установка та підключення до електромережі водонагрівача позивачем проведена 24.06.2019. Водонагрівач перебуває у неробочому стані і крадіжка електроенергії не відбулася.

Позивачами було надано можливість перевіряючим встановити, що під`єднаний поза лічильником бойлер не працює. Отже представники Маньківського РЕМ під час перевірки 10.07.2019 порушили процедуру її проведення та складання відповідного акту.

22.08.2019 відбулося засідання комісії, яка розглянула акт про порушення №003865 від 10.07.2019 та прийняла рішення про те, що акт складено з дотриманням вимог ПРРЕЕ, Методики та визнано споживача причетним до вказаного в акті порушення.

Згідно п.8.2.6 ПРРЕЕ вирішено провести розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії відповідно до п.3.1.5. та 35 Методики за період з 10.07.2018 по 10.07.2019 за один календарний рік.

З Протоколом №25 та таким рішенням комісії позивачі не погоджуються, оскільки згідно Правил роздрібної ринкової електричної енергії своїх прав та обов`язків перевіряючий вправі зайти у приміщення для обстеження електромережі та приладів на предмет його відповідності. Проте на пропозицію позивача зайти у квартиру та обстежити бойлер працівники РЕМ відмовилися.

Також позивачі зазначають, що з п.14.6 Договору вбачається, що 6 місяців тому було проведено останнє контрольне знімання показників приладів обліку. Зауважень до позивачів у той час не було. Але нарахування проведено за цілий рік, а не за 6 місяців.

Із розрахунку завданих збитків вбачається, що відповідач бере за споживання електроенергії протягом однієї доби 42,77 квт., що суперечить середній кількості споживання позивачами (за місяць менше як 100 квт.). Нарахування завданих збитків є несправедливим так як вони суперечать дійсності та ЗУ «Про захист прав споживача».

Також відповідач не врахував сплату позивачами коштів за спожиту електроенергію в 2019 році.

У Листі НКРЕ від 09.07.2012 №4283/11/47-12 зазначено, що нарахування обсягу і вартості неврахованої електроенергії на підставі акта має здійснюватися починаючи з дати останнього контрольного огляду даних приладу або технічної перевірки, але не більше ніж 6 календарних місяців.

Відповідач не довів вини позивачів у крадіжці електроенергії.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 26.11.2019 позов у справі залишено без задоволення з посиланням на те, що оспорювані дії та рішення відповідача є правомірними.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, позивачами подано 26.12.2019 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просять рішення суду скасувати та новим рішенням задовольнити позовні вимоги. Скаржники зазначають, що суд відхилив показання свідків позивачів, однак прийняв до уваги показання свідків відповідача. На момент проведення перевірки не існувала затверджена форма акту про порушення, яка б відповідала п.п.1.1.2, 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРРЕЕ №312 від 14.03.2018 на яку посилається відповідач. Постановою від 18.07.2019 внесено зміни до форми зазначеного акту, отже його форма, за доводами скаржників, була затверджена після проведення перевірки. Оскільки перевірка проводилась в нічний час, відповідач не планував повідомляти про її проведення позивача, тобто спірний акт був складений без залучення споживача, чим порушено п.8.2.5 правил. Під час перевірки позивач вмикав бойлер, який споживав електроенергію через лічильник. Позивач підписував частково заповнений невідомий йому бланк документа. До акту не внесені заперечення споживача. Обленерго не розглянуло скаргу позивачів. Вказівка в п.5 акту на те, що невідомо які струмоприймачі приєднано є помилковою, адже позивач повідомив про бойлер та надав його технічний паспорт. Суд мав врахувати, що складення акту потребувало значного часу, що спростовує доводи відповідача про перебування біля лічильника короткий проміжок часу. Розмір збитків мав визначатися, виходячи з потужності бойлера. Позивач, коли виходив у коридор до перевіряючи побачив як вони збирають якісь болти та гайки з підлоги, що може свідчити про можливість перепідключення бойлера поза лічильником самими працівниками відповідача. Суд не оцінив критично показання свідка ОСОБА_3 про те, що акт про порушення був підписаний споживачем, тому було прийнято рішення про причетність ОСОБА_1 до крадіжки електроенергії.

Інші доводи скарги дублюють ті, що вказані в позовній заяві (щодо помилковості визначення розміру збитків, обов`язку постачальника проводити перевірки кожні 6 місяців та ін.).

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ПАТ «Черкасиобленерго» просив суд апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, оскільки вважає його законним та належним чином обґрунтованим.

У відповідь на відзив позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не погоджувалися з позицією відповідача та доводами, викладеними ним у відзиві на їх апеляційну скаргу, та приводили свої аргументі, які аналогічні викладеним ними у позові та апеляційній скарзі.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

При розгляді справи встановлено, що позивачі проживають за адресою АДРЕСА_1 (а.с.9-12).

10.07.2019 рейдовою бригадою Маньківського РЕМ була здійснена перевірка, в присутності споживача ОСОБА_1 , про дотримання споживачами ПКЕЕ за вказаною адресою, абонент №18-003270, який закріплений за ОСОБА_1 .

Підставою цієї перевірки було розпорядження ПАТ «Черкасиобленерго» №472 від 10.07.2019 про те, що члени рейдової бригади ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були проінструктовані та направлені на перевірку з метою виявлення безоблікового використання електричної енергії з визначенням часу перевірки з 19 год. 00 хв. до 01 год. 00 хв. (а.с.60).

За результатами перевірки складено акт про порушення №03865 від 10.07.2019 з якого вбачається, що споживачем ОСОБА_1 порушено п.5.5.5 Правил роздрібної ринкової електричної енергії, та зазначено, що споживач самовільно підключив електроустановку до електричної мережі поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії, а саме самовільно підключив електроустановку до електричної мережі, що не є власністю енергопередавальної організації поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії, без порушення схеми обліку, шляхом підключення електропроводки на ділянці між межею розподілу та приладом обліку, підключивши електропроводку до фазного (дооблікового) вимикача. Самовільне підключення було виконано приховано, що неможливо виявити при контрольному огляді (а.с.29-30, 101-104).

Даний акт підписано представниками енергопостачальної компанії - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та споживачем ОСОБА_1 , який поставив свій підпис в графі «З актом про порушення ознайомлений». Згідно примітки в акті вбачається запис, що зауваження споживача до даного акту не надавалися. В графі акту «Додаткові відомості» заначено, що: «Споживач ознайомлений зі своїми правами та може надавати свої зауваження та пояснення. на місці порушення споживач з актом ознайомився та отримав другий примірник».

У вказаному акті про порушення окрема графа, яка засвідчує факт отримання споживачем другого примірника акту відсутня, однак факт ознайомлення споживача з даним актом підтверджується його особистим підписом.

Крім того, судом встановлено, що позивачі отримали від відповідача 23.08.2019 ксерокопію акту про порушення, зняту з примірника енергопостачальної компанії.

Викладене у сукупності свідчить про те, що позивачі були належним чином ознайомлені зі змістом спірного акту та отримали його копію, що спростовує апеляційні доводи про протилежне.

22.08.2019 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ у присутності позивачів, за результатами якого складено протокол №25 (а.с.31) та прийняте рішення про причетність споживача - ОСОБА_1 до порушення та затверджено розрахунок в обсязі 15055 кв. год. на суму 34117,20 грн.

Протокол та розрахунок до акту (а.с.27) вручено споживачу - ОСОБА_1 під підпис 22.08.2019. При цьому позивач ОСОБА_1 підписав даний протокол із зауваженням, що він не згідний з ним, оскільки до складання акту про порушення його залучили після того як він вийшов із квартири, діяли представники РЕМ в нічний час, у квартиру до нього не заходили, сусідів не опитували, копію акту не дали.

Позивачі стверджують про те, що підключення поза лічильником було здійснено невідомою їм особою за їх проханням для під`єднання бойлера до електромережі. Цей бойлер був у не робочому стані і представники відповідача повинні були зайти до квартири і переконатися в цьому.

В даному випадку було зафіксовано приховане позаоблікове підключення електрокабелю від щитової у під`їзді до квартири позивачів і під час перевірки представник Маньківського РЕМ ОСОБА_4 за допомогою спеціального приладу (електрощипці, що фіксують напругу в дроті без пошкодження його ізоляції, які належним чином пройшли технічну повірку, що сторонами не оспорюється) встановив, що у електропроводі який підключений пазаобліково є напруга, проте прилад обліку її не фіксує. Представник відповідача на підтвердження відповідності обставин події та порушення споживачем ПКЕЕ надав суду фототаблицю із зображеннями виявленого позаоблікового підключення (а.с.63-68) та акт №18-003270 про опломбування речового (вилученого) доказу від 10.07.2019, згідно якого вбачається, що був вилучений кабель самовільного підключення (а.с.69). Даний акт підписаний як споживачем - ОСОБА_1 так і представниками енергопостачальної компанії, які проводили рейд.

Також відповідач надав відеозапис, яким зафіксовано факт фіксування заміру спецприладом навантаження електрокабелю виявленого позаоблікового підключення (а.с.70).

В даному випадку факту втручання споживача в роботу приладу обліку та факту пошкодження пломб та самого приладу зафіксовано не було, а було встановлено факт самовільного позаоблікового підключення до електричної мережі.

Такими є фактичні обставини у справі. Правовідносини, наявні між сторонами на їх підставі, мають наступне правове регулювання.

У відповідності до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для висновку про відшкодування шкоди за рахунок певної особи необхідно встановити сукупність таких обставин: наявність завданої шкоди, протиправні дії особи, яка притягується до майнової відповідальності, та причинно-наслідковий зв`язок між діями завдавача шкоди та негативними наслідками для потерпілого учасника таких правовідносин.

Відповідно до п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, оператор системи - це оператор системи розподілу або оператор системи передачі, у випадках коли до його мереж приєднані електроустановки споживачів електричної енергії та/або об`єкти розподіленої генерації.

Згідно п.п.2 п.5.1.1 оператор системи має право на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи та право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Згідно п.13.2 договору №18-003270, укладеного на постачання електроенергії між ОСОБА_1 та відповідачем, енергопостачальник має право доступу (за пред`явлення службового посвідчення) до об`єкту споживача для перевірки стану приладу обліку, електопроводки, та знімання показників з приладу обліку, а згідно п.13.4 договору - вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Також згідно п.12.1 договору №18-003270 споживач зобов`язався дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, договору про користування електричною енергією та Правил охорони електричних мереж, а згідно п.12.7 Договору, споживач зобов`язався узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пункт 27 даного договору встановлює відповідальність споживача в тому числі за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору, здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов Договору, узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної енергії та не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Згідно з п. 8.2.5 ПРРЕЕ вбачається що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Згідно положень ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

З системного аналізу встановлених при розгляді цієї справи фактичних обставин та вищенаведених норм законодавства слідує, що дії відповідача при проведенні відповідної перевірки споживання позивачами електроенергії були правомірними. При складенні оспорюваних у справі актів про порушення та протоколу засідання комісії з розгляду вказаних актів відповідачем не було допущено порушення вимог профільного законодавства, які б свідчили про незаконність цих документів.

Крім того, апеляційний суд враховує, що відповідно до правового висновку ВП ВС у справі №910/17955/17 від 14.01.2020 приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, що й зазначається в акті про порушення, адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.

За обставин цієї справи при контрольному огляді виявити факт позаоблікового споживання електроенергії позивачами неможливо, адже необхідно встановити, яким саме чином протікає електроенергія в кабелі, що йде в електрощитку, для чого необхідне застосування спецобладнання спеціальних щипців.

Апеляційний суд відхиляє доводи скаржників про те, що суд першої інстанції відхилив показання свідків позивачів, однак прийняв до уваги показання свідків відповідача, адже показання свідків позивача не підтверджуються більше ніякими доказами у справі, в той час як показання свідків зі сторони відповідача підтверджуються також іншими наявними у справі доказами, відео фіксацією порушення, складеним актом та протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення.

Слід відхилити доводи скаржників про те, що на момент проведення перевірки не існувала затверджена форма акту про порушення, яка б відповідала п.п.1.1.2, 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРРЕЕ №312 від 14.03.2018 на яку посилається відповідач, та про те, що Постановою від 18.07.2019 внесено зміни до форми зазначеного акту, отже його форма була затверджена після проведення перевірки, оскільки форма оспорюваного у справі акту про порушення на момент його складення 10.07.2019 відповідала чинним на той час вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312.

Згідно з висновками ВП ВС у справі №522/12901/17-ц складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання Правил споживання електронерегії, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Отже саме по собі оскарження акта про порушення не матиме наслідком належним захист прав осіб, стосовно яких такий акт складено.

Апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції в цій справі хоч і розглянув по суті позовні вимоги в частині вимог щодо визнання незаконним вищевказаного акту про порушення, однак в цілому не допустив неправильного вирішення спору у справі, оскільки суд одночасно розглядав питання і про скасування рішення комісії, оформлене протоколом №25 від 22.08.2019 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, що є належно обраним позивачами способом захисту своїх порушених прав, установленим законом, оскільки саме вищевказане рішення комісії безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідних суб`єктів звернення до суду в контексті відносин їх з електропередавальною організацією, встановлює обсяг та і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

При цьому, апеляційний суд, заслухавши пояснення усіх учасників процесу, проаналізувавши матеріали справи та докази, надані сторонами, приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо визнання незаконним рішення комісії, оформлене протоколом №25 від 22.08.2019 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ щодо сплати 34187,20 грн. коштів вартості необлікованої енергії ОСОБА_1 є незаконними та належним чином необґрунтованими, тому до задоволення не підлягають, відповідно, погоджується з висновками суду першої інстанції в цій частині вимог .

Вказівка скаржників на те, що відповідач не планував повідомляти про проведення перевірки позивачів є припущенням, яке не підтверджується доказами, а згідно ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Апеляційний суд враховує, що при складенні спірного акту позивач був присутній, що ним не спростовується.

Доводи скаржників про те, що під час перевірки позивач вмикав бойлер, який споживав електроенергію через лічильник; позивач ОСОБА_1 підписував частково заповнений невідомий йому бланк документа; до акту не внесені заперечення споживача, спростовуються матеріалами справи, які підтверджують факт позаоблікового споживання електроенергії та не підтверджують обставин, на існування яких вказують скаржники. У спірному акті зафіксовано, зокрема, відсутність заперечень у споживача електроенергії.

Посилання скаржників на те, що ПАТ «Черкасиобленерго» не розглянуло їх скаргу не свідчать про можливість задоволення позовних вимог про визнання незаконними акту про порушення та протоколу засідання комісії щодо розгляду цього акту, так як не входить до предмету доказування в цій справі. Відповідна бездіяльність може бути оскаржена в окремому порядку, визначеному ЗУ «Про звернення громадян».

Апеляційний суд оцінює критично посилання скаржників на те, що в спірному акті помилково зазначено про не встановлення приладу, який під`єднано позаобліково, адже позивачами не надано суду доказів того, що саме бойлер заведено поза лічильником електроенергії.

Вказівка скаржників на помилковість обрахунку розміру збитків у справі, який слід визначати виходячи з потужності бойлера, має бути відхилена, оскільки доказів того, що тільки один бойлер під`єднано виявленим контролерами кабелем суду надано не було. Самі по собі відокремлені фотографічні зображення білого електродроту та бойлера (а.с.22, 23) не дають підстав для висновку, що саме зображений кабель з`єднує електроприлад з мережею.

При цьому судом встановлена відповідність обрахунків відповідача положенням профільних Правил роздрібного ринку електричної енергії, та правильність розрахунків відповідача не спростована скаржниками у спосіб, встановлений законом.

Посилання скаржників на те, що кабель, яким запитано квартиру до електромережі позаобліково міг бути перепідключений самими працівниками відповідача є припущенням, яке не ґрунтується на доказах та не може в силу ч.6 ст.81 ЦПК України бути покладене в основу судового рішення.

Апеляційні доводи скаржників про те, що суд не оцінив критично показання свідка ОСОБА_3 про те, що акт про порушення був підписаний споживачем, тому було прийнято рішення про причетність ОСОБА_1 до крадіжки електроенергії, апеляційний суд відхиляє, оскільки в апеляційній скарзі не було обґрунтовано з посиланням на докази чому саме показання вказаного свідка не можуть братися до уваги. Крім того, факт підписання оспорюваного у справі акту про порушення позивачем ОСОБА_1 підтверджується змістом самого акту.

Інші посилання позивачів в обґрунтування заявлених у справі позовних вимог суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, що в апеляційній скарзі не спростовано.

Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 26.11.2019 у даній справі належить залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді слід віднести на рахунок держави, оскільки скаржники звільнені від сплати судового збору згідно положень ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів».

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Маньківського районного суду Черкаської області від 26.11.2019 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Маньківського РЕМ про визнання дій неправомірними та визнання незаконними акту про порушення, рішення та протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді віднести на рахунок держави.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Повну постанову складено 12.02.2020.

Суддя-доповідач

Судді