1Справа № 335/8563/20 2/335/2607/2020
18 грудня 2020 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Калюжної В.В., за участю секретаря судового засідання Капто Д.А., розглянувши у залі суду у м. Запоріжжі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в обґрунтування позовних вимог зазначивши наступне.
Позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 22.04.1997 року.
Поверхом вище, у квартирі АДРЕСА_2 , проживає відповідач ОСОБА_2
04.08.2020 року квартиру позивача було затоплено відповідачем, про що було складено акт комісії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку № 1 від 04.08.2020 року, яким було встановлено, що позивачу було завдано значної майнової шкоди, у внаслідок чого квартира потребує поточного ремонту, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом про стягнення на з відповідача на його користь суми матеріальної шкоди, заподіяної майну у результаті затоплення квартири у розмірі 24 894,00 грн., витрат на проведення експертної оцінки вартості відновлювального ремонту квартири у розмірі 1 000,00 грн., моральної шкоди у розмірі 5 000 грн. А також позивач просить судові витрати покласти на відповідача.
Ухвалою суду від 15.10.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання, сторонам встановлено строки для подання заяв по суті справи.
Представник позивача суду надав письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, відповідно до якої, просить позов задовольнити та не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку, відзиву на позовну заяву не надала.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
У зв`язку з цим, на підставі ст.ст. 247, 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу, в порядку заочного розгляду.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на квартиру АДРЕСА_2 належить відповідачу у справ - ОСОБА_2 . Квартира розташована поверхом вище від квартири позивача у справі, що підтверджується наданими позивачем матеріалами позовної заяви.
Згідно з Актом №1 комісії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Патріот- 82 від 04.08.2020 року (а.с. 10), квартиру позивача було затоплено. Затоплення відбулося з вини мешканців квартири АДРЕСА_5 внаслідок халатного ставлення (не був зачинений кран холодної води). Встановлено, що позивачу завдано майнової шкоди.
Згідно з висновком про розмір майнового матеріального збитку, складеного суб`єктом оціночної діяльності Запорізька товарна біржа «Гілея», позивачу спричинено матеріального збитку, внаслідок затоплення квартири, загальним розміром у 24 894,00 гривень (а.с. 12). За проведення зазначеного дослідження позивачем понесено витрати у розмірі 1 000 грн., що підтверджується копією квитанції № 16 від 01.10.2020 року (а.с.15).
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експерта; показаннями свідків.
Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
На підставі аналізу досліджених доказів, суд дійшов висновку про підтвердження обставин, викладених позові, та обґрунтованість доводів позивача про факт залиття квартири внаслідок дій відповідача.
Згідно з ч. 1ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 Постанови від 27 березня 1992 р. N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди", що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Частина 4 ст. 319 ЦК України визначає, що власність зобов`язує.
Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача мало місце з вини відповідача, а тому з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди підлягає стягненню сума у розмірі 24 894,00 грн., та витрати, пов`язані з проведенням експертної оцінки вартості відновлювального ремонту квартири у розмірі 1000 гривень.
Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного.
Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за N 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин.
Позивачем зазначено, що неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, які він оцінює у 5 000 грн.
Суд вважає доводи позивача щодо підстав стягнення моральної шкоди обґрунтованими та підтвердженими належними доказами, у зв`язку чим задовольняє їх у повному обсязі.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 840,80 гривень.
Керуючись ст. ст. 12, 81, 130, 131, 141, 247, 229, 247, 263, 280-281, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 24 894 (двадцять чотири тисячі вісімсот дев`яносто чотири) гривні 00 копійок, витрати на проведення оцінки вартості відновлюваного ремонту у розмірі 1 000 (одна тисяча) гривень, моральну шкоду у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень, витрати по сплаті судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок, а всього стягнути 31 734 (тридцять одна тисяча сімсот тридцять чотири) гривень 80 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Суддя В.В. Калюжна