465/776/20
2-з/465/35/20
У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні позову

"12" лютого 2020 р. суддя Франківського районного суду м. Львова Дзеньдзюра С.М., при секретарі Мацко Х.Д., розглянувши заяву представника заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Кухти В.З.про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири, яке сталось в результаті пожежі -

ВСТАНОВИВ:

позивачі звернулись до суду із позовом до відповідачів про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири, яке сталось в результаті пожежі у розмірі 52 221, 60 грн. відшкодування майнової шкоди, та 10 000, 00 грн. відшкодування моральної шкоди.

Крім того, представник позивачів звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить відповідачу ОСОБА_4 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Свою заяву мотивує тим, що 4 серпня 2019 року близько 22 год. 20 хв. у квартирі АДРЕСА_1 сталась пожежа, у зв`язку з чим було викликано пожежників та складено Акт про пожежу від 04.08.2019 року, згідно якого імовірною причиною пожежі зазначено необережне поводження з вогнем мешканцями квартири. Разом з тим, 06.08.2019 року комісією ЛКП «Затишне» складено Акт № 442 на предмет залиття квартири АДРЕСА_2 внаслідок пожежі, яка виникла 04.08.2019 року у квартирі АДРЕСА_1 . При обстеженні виявлено, що під час гасіння пожежі в квартирі АДРЕСА_3 залито стелю та стіни на кухні, а разом з тим залито стелю коридору квартири АДРЕСА_4 . В подальшому, позивачі звернулись до ТОВ «Орбудсервіс», які згідно проведенного поверхневого огляду стану квартири після її залиття склали кошторис, відповідно до якого вартість ремонту квартири становила 52 221, 60 грн. Позивачі звертались до відповідачів з приводу можливості врегулювання спору в досудовому порядку, однак вирішити спір не виявилось можливим. Станом на момент подання позову позивачам стало відомо, що відповідачі мають намір відчужити вказану вище квартиру, яка належить ОСОБА_4 на праві приватної власності. У зв`язку з чим виникла необхідність у забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , оскільки невжиття заходів забезпечення в майбутньому унеможливить виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про забезпечення позову необхідно відмовити з наступних підстав.

У постанові Верховного Суду України від 25.05.2016 року, прийнятій за результатами розгляду справи №6-605цс16, викладено правову позицію, відповідно до якої, метою забезпечення позову, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, відповідно до положень ч.1 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч.2 ст.149 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п.1 та п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов може бути забезпечено, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб та забороною вчиняти певні дії.

При цьому, процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігти ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Забезпечення позову повинно гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову. Головною метою забезпечення позову є негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення завдання значної шкоди заявнику.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

З метою забезпечення в майбутньому виконання рішення суду представник позивача звернувся із заявою про забезпечення позову, мотивуючи її тим, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно утруднити виконання судового рішення.

Однак, представником позивача в обґрунтування поданої заяви не наведено суду доказів чи обставин, які б свідчили про наявність реальної загрози того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Керуючись роз`ясненнями Верховного Суду України, викладеними у п. 4 Постанови Пленуму від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вивчивши матеріали позовної заяви, дослідивши заяву про забезпечення позову, з`ясувавши обсяг позовних вимог, суд вважає, що заява не підлягає до задоволення, оскільки в заяві про забезпечення позову не доведено те, що такий захід забезпечення позову як накладення арешту квартиру АДРЕСА_1 , буде співмірним із заявленими позивачами вимогами, та не наведено достатніх підстав того, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду.

Керуючись ст. ст. 149-153, 157, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника заявників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Кухти В.З.про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири, яке сталось в результаті пожежі - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Дзеньдзюра С.М.