БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/40/20
Справа № 356/724/19
Р І Ш Е Н Н Я(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.02.2020 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Голік Г.К.

з участю секретаря Бейгул Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в м. Березань справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів

У С Т А Н О В И В :

08.10.2019 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 08.05.1992року.Від шлюбу з відповідачем мають доньку - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час відповідач матеріальної допомоги не надає, донька знаходиться на утриманні позивача.Просить стягнути з ОСОБА_2 на утримання дитини аліменти в розмірі ј заробіту (доходу) але не менше 50% від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку з дня подачі позовної заяви до суду та до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 23.10.2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, визначено здійснювати судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначенням судового засідання на 13год.00хв. 02.12. 2019 року.

13.11.2019 відповідачем через канцелярію суду було подано клопотання про розгляд справи в загальному провадженні.

Ухвалою Березанського міського суду від 02.12.2019року в клопотанні відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження було відмовлено.

02.12.2019 року в судовому засіданні оголошено перерву до 20.01.2020 року для повторного виклику відповідача, 20.01.2020 року оголошено перерву до 12.02.2020 для повторного виклику відповідача.

Відповідно до ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідачем не надано відзив на позовну заяву.

Позивач в судове засідання не з`явилась , надавши через канцелярію суду заяву про розгляд справи у її відсутності.

Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце слухання справи, а саме на 02.12.2019, 20.01.2020, 12.02.2020, причини неявки суд не повідомив. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач не надав відзиву на позов. Про причини своєї неявки в судові засідання суд не повідомив, від нього не надходило клопотання про розгляд справи за його відсутністю або про відкладення справи. Суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів з ухваленням заочного рішення.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання здійснюється судом, за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Сторони перебувають у зреєстрованому шлюбі з 08.05.1992р.. Від шлюбу з відповідачем мають доньку: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком є ОСОБА_2 ,мати - ОСОБА_1 .(а.с.3)

Відповідно до п. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини (далі Конвенція), яку було ратифіковано Постановою Верховної Ради України №789-XII ( 789-12 ) від 27.02.91 та яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Згідно зі ст. 18 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов"язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред"явлення позову.

Пленум Верховного Суду України в своєму Пленумі від 15 травня 2006 року за №1 « Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів « в п.17 зазначив що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів, наявність у останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина інших обставин, що мають значення.

Відповідно до ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Частина 3 ст.181 СК України, визначено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини(аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері ,батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду ,змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.81 ч.1 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини ,на які вона посилається як напідставу своїх вимог або заперечень,крім випадків,встановлених цим Кодексом.

В силу ст.77-81 ЦПК України , відповідачем не надано належних та допустимих доказів , щодо обставин , які суд враховує при винесені рішення про стягнення аліментів відповідно до ч.1 та ч.2 ст.182 СК України щодо неможливості сплати ним аліментів в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку ( доходу).

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Щодо розміру аліментів, то суд беручи до уваги, що за законом обов`язок утримання неповнолітніх дітей покладається на обох батьків, суд приходить до висновку про необхідність встановлення розміру аліментів на утримання дитини у розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку ( доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку,щомісячно на дитину від дня пред`явлення позову до досягнення дитиною повноліття.

керуючись ст.ст. 14,12,13,76,81,89,247,258,259,263,264,265,280 ЦПК України, ст.ст. 84,141,180 - 184 СК України, суд

УХВАЛИВ:

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 (ІПН НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) аліменти на утримання дитини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку ( доходу) до досягнення нею повноліття, починаючи з 08.10.2019 року, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір на користь держави в сумі 768(сімсот шістдесят вісім)гривень 40 копійок.

Допустити негайне виконання судового рішення у межах суми стягнень за один місяць.

Особам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Уразі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Г. К. Голік