ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 697/947/19
номер провадження 2/695/292/20
У Х В А Л А

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

11 лютого 2020 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.

за участю секретаря Оніщенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А., про визнання договору дарування недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Дана справа перебуває в провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.07.2019 року відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання з викликом сторін на 05.11.2019 року. У судове засідання, яке призначене на 05.11.2019 року позивач або його представник не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча позивач належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, що стверджується відповідним поштовим повідомленням про вручення позивачу копії ухвали про відкриття провадження, яке було вручено ще 18.07.2019 року, тобто більше ніж за два місяці до дати самого засідання.

У зв`язку з неявкою позивача по справі судове засідання було відкладено на 11.02.2020 року, однак позивач повторно в судове засідання не з`явися, надавши до суду телефонограму з проханням про його перенесення у зв`язку з його хворобою.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Разом з тим позивач надавши до суду телефонограму про перенесення судового засідання не надав суду жодного підтвердження поважності своєї неявки та неможливості своєї явки в судове засідання.

Окрім того, суд зважає і на те, що позивач має свого представника, адвоката Хорошуна О.В., що стверджується відповідним договором про надання правової допомоги від 27.03.2019 року та ордером серії ЧК №111175, які містяться в матеріалах справи.

Представник позивача судове засідання на 05.11.2019 року на 11.02.2020 року не з`явися, про причини своєї неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань до суду не надав.

Такі дії позивача по справі, на переконання суду, є зловживанням права сторони по справі клопотати перед судом про перенесення судового засідання у зв`язку із наявністю поважних причин, що в свою чергу призводить до необґрунтованих зривів судових засідань, затягування розгляду справи, порушення прав інших учасників процесу на своєчасний розгляд справи та її вирішення.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Від позивача до суду не було направлено відповідного клопотання про розгляд справи за його відсутності, хоча позивач достеменно знав про дату засідання, оскільки телефонограма була надана до суду ще 05.02.2020 року та знав про повторність своєї неявки до суду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника, про що вказувалося у таких справах як "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші.

Аналогічних висновків дотримується і Верховний Суд, який у своїй постанові від 22.05.2019 року по справі №310/12817/13 зазначив, що кожен учасник процесу зобов`язаний добросовісно здійснювати свої процесуальні права і процесуальні обов`язки. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Суд зауважив, що правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Як зазначено вище, позивач в судове засідання не з`явився повторно, був належним чином повідомлений про розгляд справи, про що свідчить подана ним телефонограма про перенесення судового засідання, його неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходили.

Більше того, суд враховує, що в межах розгляду даної справи були застосовані заходи забезпечення позову, що обмежують права розпорядження власністю майном сторін по справі, в тому числі і самого відповідача, окрім того позивач має свого представника, який також до суду із невідомих причин не з`явився.

За нормою частини 5 ст. 223; пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь яких доказів на підтвердження підстав неявки, відповідно яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача.

Згідно з ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином сплачена позивачем сума судового збору поверненню не підлягає.

Згідно з ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Як зазначено судом в рамках розгляду даної справи ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 01.07.2019 року були вжиті заходи забезпечення позову, а саме: заборонено нотаріальним конторам вчиняти будь-які нотаріальні дії по оформленню правочинів щодо спірної квартири АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним.

Враховуючи зазначені вище обставини про залишення позову без розгляду, суд скасовує вказані заходи забезпечення позову.

Керуючись ст.,ст. 158, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А., про визнання договору дарування недійсним залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом

Заходи забезпечення позову, а саме: заборону нотаріальним конторам вчиняти будь-які нотаріальні дії по оформленню правочинів щодо спірної квартири АДРЕСА_1 до набрання законної сили рішенням у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним, які застосовані ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 01.07.2019 року, скасувати після набрання даної ухвали суду законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Середа Л.В.