Справа № 456/3987/20
Провадження № 2/456/1298/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2020 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Сас С. С. , вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , в томі 29, рік 2018, сторінка/лист 158 за № 391.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За загальним правилом, встановленим ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно п.9 ст.28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Відповідно до ч.1ст.29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Позивач в обґрунтування підсудності справи Стрийському міськрайонному суду Львівської області зазначила про те, що «з січня 2019 року по липень 2019 року спільно проживали за адресою: АДРЕСА_2 », а на даний час не спілкуються та не підтримують жодних відносин.

Судом, на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України, було надіслано запит щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача за адресою вказаною позивачем в цивільному позові. Згідно з відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України у Львівській області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованим не значиться.

Правила реєстрації місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207.

Згідно п.3, п.4 вказаних Правил: реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Крім того, абзацом 7 частини 1 статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

Згідно із ч.2 ст.10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст.498 ЦПК України, у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст.80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Отже суд, який відкриває провадження у справі, зобов`язаний повідомити про подачу позову, час і місце судового засідання всіх учасників процесу, в тому числі й нерезидента.

Якщо мова йде про суб`єктів, які є резидентами країн учасників Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах (15.11.1965 року, м. Гаага, надалі Гаазька конвенція) застосовується порядок повідомлення, визначений вказаною Конвенцією. Якщо суд не дотримується вказаного порядку, то це безумовне процесуальне порушення, яке тягне за собою скасування судового рішення. Якщо ж у відносинах з запитуваною державою відсутній чинний міжнародний договір України, доручення надсилається Міністерству юстиції України для його направлення через дипломатичні канали (згідно з абз.3 п.2.6 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації від 27.06.2008 р. № 1092/5/54).

В такому разі саме на позивача покладається обов`язок забезпечити подання до суду належно оформлених, перекладених, нотаріально посвідчених документів, після чого вони направляються судом до Міністерства юстиції України.

Разом з тим, з поданої позовної заяви та доданих документів встановити зареєстроване чи останнє відоме місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 не вбачається можливим. Позивачем не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав/перебував за адресою: АДРЕСА_2 .

Суд також звертає увагу на те, позивачем фактично зазначено адресу місця проживання/перебування відповідача власну адресу реєстрації, однак жодних доказів в підтвердження і вказаної обставини матеріали справи не містять.

Окрім того, позов пред`явлений до ОСОБА_2 , громадянство якого не зазначено, хоча із перекладу свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що він народжений в Ташкенті, Узбекистан.

Слід звернути увагу, що місцем державної реєстрації шлюбу, укладеного між сторонами по справі, АДРЕСА_1 та зареєстровано в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу ЗАГСу Адміністрації міської частини Прага 6 в томі 29, рік 2018, сторінка/лист 158 за № 391.

Вказані недоліки є підставою для залишення позову без руху.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що за таких обставинпозовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків поданої заяви.

У разі невиконання вимог даної ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Сас