Справа № 405/7882/20
УХВАЛА

"11" грудня 2020 р. суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Шевченко І.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про виправлення помилки в судовому рішенні та/або відновлення порушеного права власності, -

ВСТАНОВИЛА:

Представник заявника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , звернувся в Ленінський районний суд м. Кіровограда з заявою про виправлення помилки в судовому рішенні та/або відновлення порушеного права власності, в якій просить відновити право власності заявника порушення якого відбулося внаслідок рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.10.2007 року по цивільній справі № 2-2537/2007 року та полягає в обмеженні права розпорядження часткою нерухомого майна через заборону відчуження ј частини квартири АДРЕСА_1 (нова адреса АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності. Інформувати відповідні відділи державної виконавчої служби, державного реєстратора речових прав на нерухоме майно про виправлення судової помилки.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Це помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів тощо.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України - сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивач - це особа, на захист прав та інтересів якої відкрито провадження у справі.

Відповідач в рамках цивільного процесу це особа, яка за цивільною позовною заявою позивача притягається до відповідальності за порушення чи оспорення її прав та охоронюваних інтересів, а також у передбачених законом випадках, й інші особи, на адресу яких спрямована вимога позивача, яка знайшла своє аргументування та вираження у відповідній позовній заяві.

Перевіривши матеріали заяви ОСОБА_2 , судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не є стороною у цивільній справі № 2-2537/2007 року за позовом Прокурора Ленінського району м. Кіровограда в інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до ОСОБА_4 , 1980 р.н., ОСОБА_1 , 1979 р.н., третя особа: Орган опіки та піклування при виконавчому комітетові Ленінської у м. Кіровограді ради про позбавлення батьківських прав

Вказане також підтверджується ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27.12.2019 року винесеною за клопотанням ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі 2-2537/2007, яка набрала законної сили 17.01.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Дослідивши заяву ОСОБА_2 в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що вона не відповідає вимогам щодо форми й змісту позовної заяви, передбаченим ст. 175 ЦПК України, з наступних підстав.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві, яка є заявою по суті справи, позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Проте в порушення вимог вказаної норми ЦПК заявником не викладено вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- найменування суду першої інстанції, до якого подається заява , проте заява ОСОБА_2 адресована суду, Кіровоградській місцевій прокуратурі, Управлінню з питань захисту прав дітей міської ради м. Кропивницького, при цьому не визначено які саме дії має вжити кожен адресат;

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

В порушення вказаної норми законодавства заявником взагалі не зазначено хто є сторонами у справі, як і не зазначено їх адрес.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, відшкодування шкоди). По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Як вбачається із заяви поданої до суду заявник просить відновити право власності порушення якого відбулося внаслідок рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.10.2007 року по цивільній справі № 2-2537/2007 року при цьому вказуючи, що про необхідність виправлення описки у вказаному рішенні суду.

Таким чином, заява подана без додержання вимог зазначених процесуальних норм, на підставі чого заявнику необхідно визначитися з суб`єктним складом відповідачів та в прохальній частині позовної заяви, необхідно визначитися з предметом позову, способом захисту порушеного права та конкретизувати зміст позовних вимог до кожного відповідача.

Додатково заявнику, роз`яснюється, що відповідно до п.8 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Разом з тим, як вбачається з наданого заявником паспорта громадянина України, ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , натомість відповідач у справі 2-2537/2007 ОСОБА_1 народився 1979 року.

Таким чином, заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є учасником справи, під час розгляду якої в порядку забезпечення позову було накладено заборону на відчуження 1/4 частини будинку по АДРЕСА_3 .

Разом з тим, суд роз`яснює, що заявник може звернутися до суду з позовом про скасування заборони відчуження належного йому нерухомого майна.

Окремо судом відзначається, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава - учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух, у зв`язку з чим залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), не є порушенням права на справедливий судовий захист.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що ОСОБА_2 заява подана до суду, без додержання вимог, викладених в ст.ст.175, 177 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, при цьому, усунення зазначених в ухвалі суду недоліків, передбачає подання належно оформленої позовної заяви, яка за змістом та формою повинна відповідати вимогам ст. ст.175, 177 ЦПК України

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю десять днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Запропонувати позивачу в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а саме подати до суду належним чином оформлену позовну заяву яка відповідатиме формі й змісту позовної заяви, передбаченим ст. 175 ЦПК України, з викладом вимог щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Окрім цього позивач має визначитися з суб`єктним складом відповідачів та в прохальній частині позовної заяви, визначиться з предметом позову, способом захисту порушеного права та конкретизувати зміст позовних вимог до кожного відповідача.

В разі не усунення виявленого недоліку позовної заяви вона буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда І. М. Шевченко