ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/561/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Сирбул О.Ф., за участю секретаря: Лаптєвої Ю.М., заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адвоката заявника Пошелюзного С.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Киві державної адміністрації про видачу обмежувального припису,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2020 року заявник, в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду з заявою про встановлення обмежувального припису строком на три місяці відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а саме:

- обмежити спілкування ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з ОСОБА_2 ;

- заборонити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 наближатись на відстань у 100 метрів до місця проживання ОСОБА_2 ;

- заборонити ОСОБА_4 вести листування, телефонні переговори з ОСОБА_2 або контактувати з ним через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Заява обгрунтована тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в період з червня 2001 року по липень 2018 року перебували у зареєстрованому шлюбі.

Від вказаного шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 мають двох дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає разом із матір`ю ОСОБА_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом із батькои ОСОБА_1 .

Починаючи з дня, коли ОСОБА_6 вирішив жити з батьком ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та її співмешканець ОСОБА_4 постійно та систематично висловлювати своє негативне ставлення до того факту, що ОСОБА_6 проживає з батьком, внаслідок чого вчиняють психологічне насильство над ОСОБА_6 в результаті чого було завдано шкоду його психологічному здоров`ю.

Невжиття своєчасних обмежувальних заходів щодо кривдників, на думку заявника, можуть призвести до подальшого завдання шкоди здоров`ю малолітньої дитини від насильства в сім`ї.

В судовому засіданні заявник та його представник підтримали подану заяву, просили її задовольнити.

Заінтересовані особи ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Разом з тим, від ОСОБА_3 надійшло клопотання про відкладення розгляду заяви у зв`язку із її поганим самопочуттям.

Ухвалою суду від 27.10.2020 року (яка занесена до протоколу судового засідання від 27.10.2020 року) у задоволенні вказаного клопотання відмовлено, у зв`язку з його необгрунтованістю.

Продставник заінтересобаної особи Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Киві державної адміністрації у судове засідання також не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності та просив ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства з максимальним врахуванням інтересів малолітньої дитини.

Заслухавши заявника та його представника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 в період з червня 2001 року по липень 2018 року перебували у зареєстрованому шлюбі.

Від вказаного шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_3 мають двох дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає разом із матір`ю ОСОБА_3 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом із батькои ОСОБА_1 .

Звертаючись до суду заявник посилається на те, що починаючи з дня, коли ОСОБА_6 вирішив жити з батьком ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та її співмешканець ОСОБА_4 постійно та систематично почали висловлювати своє негативне ставлення до того факту, що ОСОБА_6 проживає з батьком, внаслідок чого вчиняють психологічне насильство над ОСОБА_6 в результаті чого було завдано шкоду його психологічному здоров`ю.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється у т.ч. на мати (батька) одного з подружжя (колишнього подружжя).

В силу положень ст. 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: обмежувальний припис стосовно кривдника.

Згідно ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (передування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об 'єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв 'язку особисто і через третіх осіб.

Обмежувальний припис видасться на строк від одного до шести місяців.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

У п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що оцінка ризиків - це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 350-4 ЦПК України у заяві про видачу обмежувального припису повинно бути зазначено обставини, що свідчать про необхідність видачі судом обмежувального припису, та докази, що їх підтверджують (за наявності).

Відповідно до ч. 1 ст. 350-6 ЦПК України, розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні.

На підтвердження застосування психологічного насильства з боку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відносно малолітнього ОСОБА_6 , заявником подано до суду копію висновку експертного дослідження №564-1/09/2020 від 21.09.2020 року та оптичний диск з аудіозаписом розмови між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 06.09.2020 року.

Однак, суд критично відноситься до вказаних доказів, оскільки до суду надано лише частину експертного висновку №564-1/09/2020 від 21.09.2020 року, яка не містить самого висновку експерта щодо результату проведення психологічного експертного дослідження сосовно ОСОБА_6 , а також наданий диск розмови матері із сином не містять інформацію про обставини, на які посилається заявник у своїй заяві.

Видача обмежувального припису є заходом впливу на кривдника, який може вживатися лише в інтересах постраждалих осіб та у разі настання певних обставин та наявності ризиків.

В ході судового розгляду не знайшло свого підтвердження застосування до сина заявника психологічного насильства, а надані докази не є належними та достатніми для підтвердження тих обставин, на які посилається заявник.

Саме посилання на застосування психологічного насильства, висловлювання погроз, приниження, образ, тобто на дії, що становлять зміст психологічного насильства в розумінні закону, не може бути підставою для застосування обмежувального припису у разі недоведеності заявником наявності такого факту та наявності ризиків.

За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом не встановлено наявності ризиків для ОСОБА_1 у застосуванні відносно нього з боку ОСОБА_3 та ОСОБА_4 будь-якого насильства у подальшому, а тому визначених законом підстав для видачі обмежувального припису не вбачається.

Керуючись Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352, 3501-3508 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

У задоволені заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у місті Киві державної адміністрації про видачу обмежувального припису - відмовити.

Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, відносяться на рахунок держави.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: