Справа № 710/650/20
Провадження № 2/710/308/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.11.2020 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судового засідання - Харченко Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шполянської міської ради ОТГ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

19.06.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, в якому позивач просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Шпола Черкаської області.

Свій позов позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Шпола Черкаської області, померла його мама ОСОБА_3 , після смерті якої залишилося спадщина, яку прийняв, її чоловік, батько позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Шпола Черкаської області. Після смерті батьків залишилася спадщина на нерухоме майно, що складається з квартири загальною площею 32,3 кв.м., житловою площею 18,5 кв.м. що розташована в АДРЕСА_1 та належала батькам позивача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на праві спільної часткової власності по 1/2 частині кожному. У встановлений законом термін, позивач першої черги за законом, звернувся до приватного нотаріуса Шполянської нотаріальної контори Білоуса В.П., з заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька, який прийняв від позивача заяву та роз`яснив, що при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус зобов`язаний: встановити факт смерті спадкодавця, час та місце відкриття спадщини, право власності спадкодавця на належне йому майно, а оскільки чоловік, переживший дружину є таким, що прийняв спадщину, але не оформив її, то необхідно буде оформити свідоцтва про право на спадщину за правом представлення. Через декілька місяців позивач звернувся до ОСОБА_4 , який повідомив йому, що він закрив нотаріальну діяльність та порекомендував позивачу звернутись до Шполянського районного суду з цивільним позовом про визнання права власності на спадкове майно, оскільки ним не було внесено дані про прийняття спадщини до державного реєстру, до якого в нього нема відповідного доступу. Наразі позивач є спадкоємцем першої черги за законом, особою яка фактично прийняла спадщину, що залишилась після смерті моїх батьків, оскільки підтримує в належному стані квартиру, оплачує комунальні послуги по даній квартирі, користується речами і вважає, що фактично вступив в права спадкоємця. Інших спадкоємців які б претендували на спадщину за заповітом або законом немає. Тому позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідач надав до суду відзив, в якому вказав, що позивачем не вказана поважна причина пропуску строку для прийняття спадщини.

У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність та вказав, що позов підтримує повністю.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Інші процесуальні дії у справі.

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Побережна Н.П. своєю ухвалою від 23.06.2020 позовну заяву залишив без руху та надав позивачеві строк для усунення недоліків. Позивач усунув недоліки у визначений суддею термін та Шполянського районного суду Черкаської області своєю ухвалою від 13.07.2020 відкрив провадження по справі.

Шполянський районний суд Черкаської області своєю ухвалою від 06.10.2020 закрив провадження у справі та призначив справу до розгляду по суті.

2. Мотивувальна частина:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов підлягає до задоволення на підставі наступного.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Мар`янівка Шполянського району Черкаської області (а.с. 3).

За даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шполянського районного управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Шпола Черкаської області (а.с. 3).

Відповідно до довідки, виданої Шполянською міською радою ОТГ від 19.04.2018 № 118 ОСОБА_3 , 1928 року народження, була зареєстрований та проживала у АДРЕСА_1 з 1983 року і по день своєї смерті: ІНФОРМАЦІЯ_3 та є власником 1/2 частини даної квартири. На час смерті: ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 у квартирі АДРЕСА_2 був зареєстрований та проживав: - ОСОБА_2 , 1937 р.н. Малолітні та неповнолітні діти не проживали (а.с. 6).

Відповідно до довідки, виданої Шполянською міською радою ОТГ від 19.04.2018 № 119, ОСОБА_2 , 1937 року народження, був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 з 2006 року і по день своєї смерті: ІНФОРМАЦІЯ_2 та є власником Ѕ частини даної квартири. На час смерті: ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_2 більше ніхто не був зареєстрований. Малолітні та неповнолітні діти не проживали (а.с. 7).

Згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 04.07.2006 серії ЯЯЯ № 618599, власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 8).

Відповідно до листа завідувача Шполянської державної нотаріальної контори Курінного В.В. від 12.03.2020 № 137/01-16 після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкова справа не була заведена. Ніхто з заявою про прийняття спадщини не звертався. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тому прийняти заяву про прийняття спадщини та видати свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_1 нотаріус не вправі (а.с. 9).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Так, судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позивач на час відкриття спадщини постійно разом з спадкодавцем не проживав.

За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 01.05.2018.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач просить суд врахувати, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини, пропущено ним через те, що нотаріус Білоус В.П., повідомив йому, що він закрив нотаріальну діяльність та порекомендував позивачу звернутись до Шполянського районного суду з цивільним позовом про визнання права власності на спадкове майно, оскільки ним не було внесено дані про прийняття спадщини до державного реєстру, до якого в нього нема відповідного доступу.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд вважає, що позивач навів достатньо належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини та довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Заходи забезпечення позову не застосовувались.

Оскільки суд відмовляє в задоволенні позову - судові витрати позивача у справі залишаються на його рахунку.

Керуючись ст. ст. 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 142, 206, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Шпола Черкаської області.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в с. Мар`янівка Шполянського району Черкаської області, паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Шполянським РВ УМВС України в Черкаській області 24.03.1998, зареєстрований АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Шпола Черкаської області протягом 2 (двох) місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Шполянський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.П. Побережна