Справа №:755/629/20
Провадження №: 2/755/963/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"11" лютого 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_4 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ) про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд солідарно стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь позивача майнову шкоду в розмірі 60 019,00 грн, моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн, сплачений судовий збір, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1500,00 грн та витрати на експертне дослідження матеріальної шкоди в розмірі 3500,00 грн.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 , на підставі договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Поповченко Ю.В. 11 березня 2002 року за реєстром №1595. Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є власниками квартири АДРЕСА_4 . 19 січня 2017 року з вини ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 належна позивачу квартира була залита гарячою водою та пошкоджено опоряджувальні покриття стелі та стін в жилих кімнатах, коридорі, кухні, ванній та туалетній кімнатах, зокрема здуття підлоги (ламінат), відшарування шпалер, розтріскування дверного полотна дверей. Відповідно до висновку експертного дослідження вартість відновлювального ремонту складає 60 019,00 грн. Окрім матеріальної шкоди, позивачу завдано моральну шкоду, яку остання оцінює в 10 000,00 грн, та обґрунтовує тим, що залиття квартири спричинило її стрес та погіршення стану, вона не може проживати в цій квартирі і вдруге приступити до її ремонту. Відшкодувати завдану шкоду в добровільному порядку відповідачі відмовляються, що і стало підставою для звернення позивача до суду.

16 січня 2020 року вказану позову заяву було передано в провадження судді

Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 січня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

10 лютого 2020 року позивачем до суду подано заяву, до якої долучено оригінал квитанції про доплату судового збору.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, врахувавши, що позивачем виконані вимоги суду викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, до позовної заяви долучено клопотання про витребування у відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 копії правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_4 , копії довідок про присвоєння відповідачам ідентифікаційного номера платників податків та відомості про реєстрацію осіб в квартирі АДРЕСА_4 станом на 19 січня 2017 року.

Відповідно до ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки витребовуванні відомості мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.ч. 7-10 ст. 84 ЦПК кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 84, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачам право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідачі зобов`язані надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати у ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 :

-копію правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_4 ;

- копії довідок про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ;

- відомості про реєстрацію місця проживання всіх осіб в квартирі АДРЕСА_4 , станом на 19 січня 2017 року.

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачам направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: