Провадження № 2/522/3543/20
Справа № 522/1558/20
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

11 лютого 2020 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд виходить з наступного.

У порушення п.2 ч.1 ст. 175 ЦПК України, позивачем не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) відповідача.

Також, у відповідності до ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

У відповідності до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Суд вбачає, що спір стосується наступного рухомого та нерухомого майна:

- квартири, пл.. 43,7 кв.м., за адресою АДРЕСА_1 ;

- квартири, пл.. 99,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ;

- квартири, пл.. 74,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 ;

- нежитлове приміщення, пл.. 3,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_4 ;

- машиномісце № НОМЕР_1 , заг. пл.. 14,4 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 ;

- легковий автомобіль «Hyundai I10», рік випуску 2016, д.н.з. НОМЕР_2 .

Між тим, ціна позову позивачем не зазначена.

При цьому, за подання даного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6 306, 00 грн. (згідно позову нібито у максимальному розмірі). Між тим, із чого виходив позивач, визначаючи такий розмір судового збору суду не зрозуміло.

Положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно п. 16 постанови пленуму ВССУ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про витребування майна визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Так, відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9605 гривень.

Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру, визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

Суддя враховує, що від правильності вирішення цього питання (щодо визначення вартості спірного майна) залежить визначення відповідності суми, сплаченого позивачем судового збору, розміру судового збору, визначеного чинним законодавством.

Отже, позивачу необхідно визначити ціну позову та надати належні докази на підтвердження визначеної ним ціни позову. Також у разі необхідності доплатити судовий збір, виходячи із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

Також на виконання вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.175, 177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Із урахуванням викладеного суд приходить до висновку про залишення позову без руху.

Практикою Європейського суду з прав людини (див. рішення у справі «Мельник проти України» (Melnyk v.Ukraine), заява № 23436/03, пункти 2223, від 28 березня 2006 року) встановлено, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг.

Норми, що регулюють правила подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Вказані недоліки позову необхідно усунути позивачу шляхом подачі через канцелярію суду відповідної заяви із доказами на підтвердження визначеної нею ціни позову та доплати відповідної суми судового збору.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Домусчі Л.В.