Справа № 278/2412/16-ц Провадження №4-с/278/15/19
У Х В А Л А

Іменем України

20 жовтня 2020 року, Житомирський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді - Зубчук І.В.,

секретаря с.з. Яцюрук С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця,-

В С Т А Н О В И В:

Скаржник ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії державного виконавця, в якій просила:

-поновити строки на оскарження постанови про опис та арешт майна від 18.02.219 року;

-зупинити проведення електронних торгів (аукціону) ДП "СЕТАМ" щодо предмету іпотеки, а саме: житлового будинку загальною площею 325,8 м.кв., житловою площею 94,0 м.кв. та земельної ділянки площею 0,15 га. за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнати бездіяльність державного виконавця щодо неналежного повідомлення скаржника про час та місце складання постанови про опис та арешт майна;

-визнати бездіяльність державного виконавця щодо неналежного надсилання постанови про опис та арешт майна від 18.02.219 року;

-скасувати постанову державного виконавця про опис та арешт майна від 18.02.219 року.

Скаржник посилається на те, що на виконанні Житомирського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області перебуває виконавчий лист виданий Житомирським районним судом Житомирської 07 квітня 2017 року по цивільній справі №278/2412/16-ц про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» боргу у розмірі 662983,25 гривень.

18 лютого 2019 року державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника, про що скаржника не було належним чином повідомлено, що стало підставою для подачі даної скарги.

В судовому засіданні представник скаржника заявлені вимоги підтримав повністю, просить скаргу задовольнити.

Старший державний виконавець Бєльський О.С. в судовому засіданні скаргу не визнав та просив залишити її без розгляду за безпідставністю. В подальшому в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Суд, заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини.

Як встановлено судом, рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 13 січня 2017 року позов публічного акціонерного товариства комерційний банк „ПриватБанк задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 (іден.код НОМЕР_1 ) на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк „ПриватБанк (код ) заборгованість договором №ZHD0GA00000045 від 29 березня 2006 року у розмірі 25847,30 доларів США, що еквівалентно курсу НБУ становить 662983 гривні 25 копійок, яка складається з наступного: 17129,03 доларів США, що еквівалентно курсу НБУ становить 439359 гривень 62 копійки заборгованість за кредитом; 7210,49 доларів США, що еквівалентно курсу НБУ становить 184949 гривень 07 копійок заборгованості по відсоткам за користування кредитом; 1507,78 доларів США, що еквівалентно курсу НБУ становить 38674 гривні 567 копійок заборгованості по комісії за користування кредитом та судові витрати в розмірі 9944 гривні 75 копійок.

Представник стягувача у липні 2017 року звернувся до Житомирського РВДВС Головного ТУЮ у Житомирській області із заявою про відкриття виконавчого провадження на підставі виданого 07 квітня 2017 року Житомирським районним судом Житомирської області відповідного виконавчого листа, на підставі якої постановою старшого державного виконавця Житомирського РВДВС Головного ТУЮ у Житомирській області Четвертухою О.В. від 24 липня 2017 року відкрито виконавче провадження №54343218 з примусового виконання виконавчого листа №278/2412/16-ц, виданого 07 квітня 2017 року Житомирським районним судом Житомирської області про стягнення заборгованості 662983 гривні 25 копійок (а.с.91, 95).

Постановою державного виконавця виконавчого Житомирського РВ ДВС Головного ТУЮ у Житомирській області Бєльським О.С. від 18 лютого 2019 року накладено арешт на все майно боржника ОСОБА_1 (а.с.105).

Враховуючи, що державним виконавцем суду не надано доказів отримання боржником копії постанови від 18 лютого 2019 року про опис та арешт майна, що жодним чином не спростовано в ході судового розгляду скарги, то боржником пропущено строк звернення зі скаргою з поважних причин, а тому такий строк поновлюється судом.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відомостей про те, що боржником було в добровільному порядку виконано рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 13 січня 2017 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк „ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, матеріали справи не містять.

Відповідно до частини п`ятої статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

За пунктом 9 частини третьої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду. Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, установлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Викликом від 03 травня 2018 року державний виконавець зобов`язував ОСОБА_1 сплатити борг в добровільному порядку (а.с.99).

Вимога відправлялась на адресу боржника, зазначену у виконавчому листі, оскільки іншої адреси боржник не повідомляла державному виконавцю.

Вимоги боржник не отримувала.

28 грудня 2018 року державний виконавець склав акт в якому зазначив, що при виїзді за адресою проживання боржника, для здійснення перевірки майнового стану, боржника не виявлено, на неодноразові дзвінки у вхідні двері будинку, двері ніхто не відкрив. Також залишено виклик про явку на 03 січня 2019 року (а.с.102).

18 лютого 2019 року державний виконавець Житомирського РВ ДВС Головного ТУЮ у Житомирській області Бєльський О.С. виніс постанову про опис та арешт майна боржника ОСОБА_1 , в якій міститься перелік приміщень будинку із зазначенням їх площі (а.с.105).

Як зазначено в постанові, опис та арешт будинку був проведений при зачинених дверях за технічною документацією у зв`язку з ненаданням боржником доступу до житлового будинку.

Так, відповідно до статті 11 Закону України «Про виконавче провадження», у редакції чинній на час виникнення правовідносин, державний виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Державний виконавець: здійснює заходи, необхідні для своєчасного і в повному обсязі виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб та в порядку, встановленому виконавчим документом і цим Законом.

Відтак, державний виконавець зобов`язаний здійснити всі необхідні дії для виконання рішення суду.

Стаття 56 Закону України «Про виконавче провадження» визначає, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Згідно з ч.5 статті 56 Закону, про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов`язковим.

У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються:

1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо;

2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди;

3) якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо.

Пунктом 10 Розділу VIII Інструкції з примусового виконання рішення, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 р. №512/5 передбачено, що після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника повинні бути вказані: назва кожного внесеного в постанову предмета і його відмінні ознаки (вага, метраж, розмір, форма, вид, колір, товарний знак, проби, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо); якщо вилучені предмети мають ознаки дорогоцінних металів, каменів органічного та неорганічного утворення, перлів тощо, то вони ретельно описуються з визначенням усіх особливих ознак, відповідним чином пакуються в конверт, прошиваються, підписуються виконавцем та іншими учасниками, які були присутніми під час опису; якщо проводилось опечатування предмета, зазначається, які предмети, приміщення, сховища були опечатані, кількість накладених печаток та спосіб опечатування; прізвище, ім`я та по батькові особи, якій передано майно на зберігання, а якщо майно передано на зберігання не боржнику, а іншій особі, - паспортні дані, її місце проживання (далі - зберігач); відмітка про роз`яснення зберігачеві майна обов`язків із збереження майна, попередження про кримінальну та іншу відповідальність, встановлену законодавством, за його розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт; якщо виконавець установив зберігачеві обмеження права користуватися майном, зазначаються вид, обсяги і строки обмеження; відмітка про роз`яснення сторонам виконавчого провадження або заставодержателю про можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця; зауваження або заяви стягувача, боржника, осіб, що були присутні при описі. Постанова про опис та арешт майна (коштів) підписується виконавцем, понятими, зберігачем майна, боржником та стягувачем, їх представниками, а також іншими особами, які були присутні при проведенні опису майна (коштів). У разі відмови від підпису осіб, що були присутні при виконанні, про це робиться відмітка в постанові.

Таким чином, законодавцем встановлено певний порядок накладення арешту на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, тобто, відповідно до вимог наведених норм для накладення арешту на таке майно боржника визначальним є виявлення майна саме боржника, а не будь-якого державним виконавцем та здійснення його опису.

Перешкоджання вчиненню виконавцем дій, пов`язаних із зверненням стягнення на майно (кошти) боржника, порушення заборони виконавця розпоряджатися або користуватися майном (коштами), на яке накладено арешт, а також інші незаконні дії щодо арештованого майна (коштів) тягнуть відповідальність, установлену законом.

Крім того, згідно з положеннями статті 22 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі дії можуть проводитися у присутності понятих.

Згідно з ч.2 статті 22 Закону, присутність понятих є обов`язковою у випадку, передбаченому частиною третьою статті 53 цього Закону, а також у разі відсутності боржника або його представника під час вчинення виконавчих дій, пов`язаних з примусовим входженням на земельні ділянки, до нежитлових приміщень і сховищ, де зберігається майно боржника, на яке звернено стягнення, або майно стягувача, яке має бути повернуто йому в натурі, до житла, іншого володіння особи для забезпечення примусового виселення з нього та вселення в нього, під час проведення опису, арешту, вилучення і передачі майна.

Відповідно до вимог ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно з ч.2 ст.451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Боржнику ОСОБА_1 достовірно було відомо про наявність рішення суду та відкритого виконавчого провадження, а постанову про накладення арешту державним виконавцем надіслано на адресу боржника, яка не отримана боржником у зв`язку не добросовісним відношенням до виконання зобов`язання та фактичним ухиленням від його виконання.

Зазначене рішення державного виконавця про накладення арешту на майно прийнято на підставі та в межах повноважень, наданих державному виконавцеві. Тобто державний виконавець, виконуючи свої професійні обов`язки та діючи в межах чинного законодавства вчинив дії, щодо виконання боржником рішення суду. Тому суд приходить до висновку, що таке рішення є правомірним.

Враховуючи вищевикладене, оскільки державним виконавцем здійснені всі визначені чинним законодавством дії спрямовані на виконання рішення суду, порушень у діях державного виконавця щодо винесення оскаржуваної постанови не виявлено, суд дійшов висновку, що скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.353, 447-453 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови державного виконавця Житомирського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області про опис та арешт майна від 18 лютого 2019 року.

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії державного виконавця відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: І.В.Зубчук