Номер провадження 2/754/6184/20
РІШЕННЯ

Іменем України

23 грудня 2020 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості про розірвання трудового договору та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулась до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості, за яким просить розірвати трудовий договір № 8, укладений 28 липня 2014 року між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що зареєстрований 01 серпня 2014 року Деснянською районною філією Київського міського центру зайнятості, на підставі п.1 ч.1 ст. 36 КЗпП України за угодою сторін з 30 січня 2015 року; зобов`язати Деснянську районну філію Київського міського центру зайнятості зняти з реєстрації трудовий договір № 8, укладений 28 липня 2014 року між Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 01.08.2014 року у Деснянській районній філії Київського міського центру зайнятості п. 1 ч. 1 ст. 36 КЗпП України за угодою сторін.

Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що 28 липня 2014 року між ОСОБА_1 (10.11.2015 було змінено прізвище на ОСОБА_1 ) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , укладено безстроковий трудовий договір № 8. За умовами Договору ОСОБА_1 безстроково з 28 липня 2014 року було прийнято на роботу до ФОП ОСОБА_2 на посаду оператор комп`ютерного набору. 30 січня 2015 року трудові відносини між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 були припинені не підставі ч. 1 ст. 36 КЗпП України, про що було зроблено відповідний запис в трудовій книжці позивачки. В червні 2020 року у ОСОБА_1 виникла необхідність отримання статусу безробітного, у зв`язку з чим вона звернулася до Оболонської районної філії Київського міського центру зайнятості. Листом від 14.08.2020 р. № 278.1-3581/20 Оболонською районною філією Київського міського центру зайнятості було відмовлено ОСОБА_1 у отриманні статусу безробітного через те, що вона на даний час перебуває в трудових відносинах з ФОП ОСОБА_2 на підставі діючого трудового договору зареєстрованого 01.08.2014 року Деснянським районним центром зайнятості, який на сьогоднішній день не знятий з реєстрації. Тобто, ОСОБА_1 на даний час є зайнятою особою.В подальшому через адвоката, ОСОБА_1 звернулася до Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості, щодо повідомлення причин не зняття з реєстрації вказаного трудового договору. Листом від 03.08.2020 № 262.5-4459/20 Деснянська районна філія Київського міського центру зайнятості повідомила, що для зняття з реєстрації трудового договору необхідна присутність двох сторін договору, а саме ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 .. ОСОБА_1 направила ФОП ОСОБА_2 лист з проханням посприяти вирішенню проблемної ситуації з розірванням трудового договору в Деснянській районній філії Київського міського центру зайнятості, однак, даний лист так і не отримано адресатом. Оскільки, трудові відносини між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 фактично були припинені 31.01.2015, ФОП ОСОБА_2 на вимоги оформити розірвання трудового договору належним чином не реагує, ОСОБА_1 позбавлена можливості звільнитися у встановленому законодавством порядку за ч.1 ст.36 КЗпП України, а відтак позивачка вимушена звернутись до суду із вищевказаним позовом.

Ухвалою від 25.08.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості про розірвання трудового договору та зобов`язання вчинити дії, призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.

Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідач ФОП ОСОБА_2 повідомлявся про розгляд судом даного провадження належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, однак поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання». Відповідно правом на подачу відзиву не скористався.

Представник Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості повідомлявся про розгляд судом даного провадження належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду. Відзиву на позовну заяву не надходило.

Дослідивши наявні письмові матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 10.11.2015 року зареєструвала шлюб, внаслідок якого змінила прізвище на « ОСОБА_1 »

28 липня 2014 року між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 , укладено безстроковий трудовий договір. За умовами Договору ОСОБА_1 безстроково з 28 липня 2014 року було прийнято на роботу до ФОП ОСОБА_2 на посаду оператор комп`ютерного набору.

30 січня 2015 року трудові відносини між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 були припинені не підставі ч. 1 ст. 36 КЗпП України, про що було зроблено відповідний запис в трудовій книжці позивачки.

В червні 2020 року у ОСОБА_1 виникла необхідність отримання статусу безробітного, у зв`язку з чим вона звернулась до Оболонської районної філії Київського міського центру зайнятості.

Листом від 14.08.2020 р. № 278.1-3581/20 Оболонською районною філією Київського міського центру зайнятості було відмовлено ОСОБА_1 у отриманні статусу безробітного через те, що вона на даний час перебуває в трудових відносинах з ФОП ОСОБА_2 на підставі діючого трудового договору зареєстрованого 01.08.2014 року Деснянським районним центром зайнятості, який на сьогоднішній день не знятий з реєстрації. Тобто, ОСОБА_1 на даний час є зайнятою особою.

В подальшому ОСОБА_1 звернулася до Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості, щодо повідомлення причин не зняття з реєстрації вказаного трудового договору.

Листом від 03.08.2020 № 262.5-4459/20 Деснянська районна філія Київського міського центру зайнятості повідомила, що для зняття з реєстрації трудового договору необхідна присутність двох сторін договору, а саме ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2

ОСОБА_1 направила ФОП ОСОБА_2 лист з проханням посприяти вирішенню проблемної ситуації з розірванням трудового договору в Деснянській районній філії Київського міського центру зайнятості, однак, даний лист так і не отримано адресатом.

Статтею 43 Конституції України гарантується кожному право на працю, яке включає до себе можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку добровільно дає згоду.

Відповідно до ст. 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Згідно ст. 21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом, чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом, чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з ст. 24-1 КЗпП України, у разі укладання трудового договору між працівником і фізичною особою фізична особа повинна у тижневий строк з моменту фактичного допущення працівника до роботи зареєструвати укладений у письмовій формі трудовий договір у державній службі зайнятості за місцем свого проживання у порядку, визначеному Міністерством праці та соціальної політики України.

Розірвання трудового договору, укладеного між працівником і фізичною особою, яка використовує найману працю, має свої особливості.

Відповідно до п. 8 Порядку реєстрації трудового договору між працівником і фізичною особою, яка використовує найману працю, затвердженого наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 8 червня 2001 року N 260, у разі закінчення строку трудового договору або припинення його дії достроково, в трудовому договорі фізична особа робить запис про підстави його припинення з посиланням на відповідні статті Кодексу законів про працю України, про що сторони повідомляють центр зайнятості, який зареєстрував трудовий договір.

Пунктом 9 вказаного Порядку визначено, що відповідальна особа центру зайнятості протягом трьох робочих днів знімає трудовий договір з реєстрації, про що робить відповідний запис у книзі реєстрації трудових договорів. Фізична особа робить запис про підстави припинення трудового договору з посиланням на відповідні статті КЗпП України в третьому примірнику трудового договору, який після реєстрації зберігається в центрі зайнятості, і найманий працівник засвідчує своїм підписом припинення в третьому примірнику. На підставі цього, відповідальна особа центру зайнятості знімає трудовий договір з реєстрації, про що робиться запис у книзі реєстрації трудових договорів та запис на трьох примірниках трудового договору про зняття з реєстрації трудового договору.

Таким чином, запис на примірниках трудового договору про його зняття з реєстрації робиться на підставі здійсненого фізичною особою - підприємцем запису про підстави припинення такого договору.

Згідно ст. 36 КЗпП України однією з підстав для припинення трудового договору є розірвання трудового договору за ініціативою працівника.

Відповідно до статті 38 КЗпПУ працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні.

Згідно з Порядком реєстрації трудового договору між працівником і фізичною особою, яка використовує найману працю, затвердженого Міністерством праці та соціальної політики України від 08.06.2001 року N 260, Державний центр зайнятості є органом, на який покладено функції реєстрації (зняття з реєстрації) трудових договорів, які укладаються із фізичними особами-роботодавцями та найманими працівниками, а також підтвердження записів, внесених фізичними особами-роботодавцями до трудових книжок працівників. Зняття з реєстрації у центрі зайнятості трудового договору можливо за умови звернення до нього обох сторін трудових відносин. У разі виникнення трудового спору між сторонами трудових відносин фізичною особою-роботодавцем та найманим працівником, а також у разі відсутності однієї із сторін у центрі зайнятості, підставою для зняття трудового договору з реєстрації є рішення суду, яке набрало законної сили, про припинення дії трудового договору.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що станом на 30.01.2015 року трудові відносини між сторонами фактично припинені, однак процедура розірвання трудового договору відповідно до законодавства України про працю не виконана, а тому, враховуючи особливості правового регулювання зняття з державної реєстрації трудового договору, позивач позбавлений можливості самостійно зняти договір його з реєстрації і захистити своє порушене право.

Отже, з вказаних підстав позовні вимоги про розірвання трудового договору укладеного між ОСОБА_1 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_2 від 28.07.2014 року, зареєстрований у Деснянській районній філії Київського міського центру зайнятості від 01.08.2014 року, підлягають задоволенню і як наслідок, зазначений трудовий договір підлягає зняттю з реєстрації в Деснянській районній філії Київського міського центру зайнятості.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по справі за рахунок позивача, так як ним не ставиться вимога про відшкодування цих витрат.

На підставі ст.ст.3, 21, 24-1,36,38, КЗпП України та керуючись ст. 3, 4, 5, 12, 13, 43, 44, 49, 223, 274-279, 280-282 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості про розірвання трудового договору та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Трудовий договір №8, укладений між ОСОБА_1 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_2 від 28.07.2014 року, зареєстрований Деснянською районною філією Київського міського центру зайнятості від 01.08.2014 року - розірвати.

Зобов`язати Деснянську районну філію Київського міського центру зайнятості зняти з державної реєстрації Трудовий договір № 8 укладений між ОСОБА_1 та фізичною особою - підприємцем ОСОБА_2 від 28.07.2014 року, зареєстрований Деснянською районною філією Київського міського центру зайнятості від 01.08.2014 року на підставі п.1 ч.1 ст.36 КЗпП України за угодою сторін..

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: