Номер провадження: 22-ц/813/1827/20
Головуючий у першій інстанції Шепітко І. Г.
Доповідач Дрішлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

24.01.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді Дрішлюка А.І., дослідивши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 31.07.2019 року про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання права особистої власності,

ВСТАНОВИВ:

04.09.2017 року до Суворовського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява від Віллет (при укладенні шлюбу Шестун) до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», у якій позивачка просила суд визнати за нею право власності на квартиру з підсобним приміщенням, житловою площею 50,6 м. кв., під АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 2-3).

05 грудня 2017 року ухвалою суду першої інстанції було відкрито провадження по справі та призначено судове засідання (т.1, а.с 34).

14 грудня 2017 року заочним рішенням Суворовського районного суду м. Одеси (суддя Шепітко І.Г.) позов ОСОБА_4 задоволено повістю (т. 1, а.с. 66-67).

13.07.2018 року до Суворовського районного суду м. Одеси від ОСОБА_3 надійшла заява про перегляд заочного рішення, у якій він просив скасувати заочне рішення (т. 1, а.с. 80-85).

05 жовтня 2018 року ухвалою суду першої інстанції заяву ОСОБА_3 про скасування заочного рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя задоволено. Заочне рішення скасовано та призначено справу до розгляду (т. 1, а.с. 137-138).

03.09.2018 року від публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» надійшла апеляційна скарга на рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 14 грудня 2017 року. Апелянт просив суд скасувати рішення суду першої інстанцій по даній справі та ухвалити нове рішення, яким у задоволені вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі ( т. 1, а.с. 143-147). 28.11.2018 року Апеляційний суд Одеської області (суддя Погорєлова С.О.) задовольнив заяву представника публічного акціонерного товариство «Дельта Банк» про відкликання апеляційної скарги (т. 1, а.с. 197).

31.07.2018 року Суворовським районним судом м. Одеси було отримано заяву від представника АТ «Дельта Банк» про залишення позовної заяви без розгляду ( т. 2, а.с. 56). ОСОБА_3 було також подано вищевказану заяву (т. 2, а.с. 59).

31 липня 2019 року ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси (суддя Шепітко І.Г.) позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання права особистої власності залишено без розгляду ( т. 2, а.с. 61).

25.11.2019 року ОСОБА_5 , не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, подала апеляційну скаргу. Апелянт-позивач зазначає, що оскаржувана ухвала була прийнята з порушенням норм процесуального права, зокрема, залишаючи позовну заяву без розгляду суд виходив з того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання, але апелянт зазначає, що матеріали цивільної справи не містять доказів, щодо належного повідомлення позивачів у судове засідання, яке відбулося в дати, зазначені судом І інстанції. На його думку, повернення рекомендованих листів з відміткою «по закінченню терміну зберігання» не передбачена як причина невручення судової повістки відповідно до положень ЦПК України та не дає суду обґрунтованих процесуальних підстав для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі, зокрема не визначає чи адресат відмовився від отримання судового повідомлення, чи адресат відсутній, чи особу, якій адресовано судове рішення, не виявлено за місцем проживання. Апелянт також зазначає, що ані позивачка, ані члени її родини та уповноважені нею особи повістки не отримували та на підтвердження цього надає копію закордонного паспорту на підставі якого вона перетинала кордон. Скаржник також вказує на те, що суд міг викликати позивача в судове засідання за допомогою SMS-повідомлень, проте цього не було зроблено. Тому апелянт просить скасувати ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 31.07.2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (т. 2, а.с. 68-71).

Крім того, апелянт, звертаючись до суду із відповідною апеляційною скаргою, просить суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

Відповідно до положень ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апелянт посилається на те, що копію оскаржуваної ухвали від 31 липня 2019 року не отримував, а дізнався про існування вказаної ухвалю лише після ознайомлення з матеріалами справи 26 листопада 2019 року. Відповідно рекомендованого повідомлення, наявного в матеріалах справи, ОСОБА_1 було отримано копію оскаржуваної ухвали 18 жовтня 2019 року. Представник апелянтки звернувся з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи лише 26 листопада 2019 року, про що свідчить заява про ознайомлення з матеріалами справи. За таких обставин, та оскільки апелянтом не було наведено обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження з моменту постановлення оскаржуваної ухвали та до моменту ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Одеського апеляційний суду (суддя Дрішлюк А.І.) залишив апеляційну скаргу без руху, та надано апелянту строк для уточнення причини пропуску строку на подачу апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апелянтом було подано клопотання про усунення недоліків в якому пояснює, що з 19 серпня 2019 року єдиним представником у справі є ОСОБА_6 , повноваження усіх інших представників відкликані. Представник апелянта зазначає, що на рекомендованому повідомленні, наявному в матеріалах справи знаходиться не підпис апелянта та не його повнолітніх членів її родини, так як апелянт тривалий час знаходиться за межами держави. Апелянт вважає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, та просить поновити строк на оскарження. Докази відсутності апелянта на території України додає до клопотання у вигляді витягу з бази даних інформацією щодо перетину державного кордону.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Суворовського районного суду м. Одеси було прийнято 31 липня 2019 року. Сторони в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Враховуючи вище наведене, апеляційний суд вважає за можливо поновити строк на апеляційне оскарження.

Так, апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, перешкоди для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні та на підставі ч.1 ст. 359 ЦПК України, суд вважає за необхідне відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 31.07.2019 року.

Відповідно до ст. 360 ЦПК України, учасники справ, мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі.

Відзив на апеляційну скаргу має містити:

-найменування суду апеляційної інстанції;

-ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності;

-обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги;

-у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу;

-перелік матеріалів, що додаються.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 352-354, 357, 359, 361 ЦПК України, Одеський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити строк на апеляційне оскарження ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 31.07.2019 року про залишення позовної заяви без розгляду.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 31.07.2019 року про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання права особистої власності.

Копію апеляційної скарги з поданими матеріалами направити особам, які беруть участь у справі та запропонувати надати суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу протягом десяти календарних днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду А.І. Дрішлюк