Справа № 495/8540/18
11 лютого 2020 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області
у складі головуючого - судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі Завацькій І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровському справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -
В С Т А Н О В И В:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування.
В судове засідання позивач не з`явився, однак адвокат Каланжов Владислав Іванович, який діє в його інтересах, надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просить задовольнити. Проти винесення заочного рішення по справі не заперечує.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що під час відкриття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 він був неповнолітнім, тому не мав змоги зібрати усі документи для оформлення спадщини.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином судовими повістками, які повернуті з відміткою «за закінченням строків зберігання», та оголошенням на офіційному сайті Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню по наступним підставам.
Судом встановлено, та матеріалами справи підтверджується, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача ОСОБА_4 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Білгород-Дністровського управління юстиції в Одеській області, від 19 березня 2001 року, серія НОМЕР_1 .
Те, що померлий є батьком позивача підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданого 22.02.1994 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської Ради народних депутатів Одеської області, актовий запис №659.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді 25/400 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , від 25/100 часток домоволодіння, загальною площею 65,6 кв.м, житловою площею 41,0 кв.м, допоміжною 21,0 кв.м. В цілому по літері «А» житловий будинок складається з: 1- тамбур, площею 1,6 кв.м, 2- коридор, площею 7,2 кв.м, 3- житлова, площею 12,1 кв.м, 4- житлова, площею 17,9 кв.м, 5- житлова, площею 11,0 кв.м, 6-шафа площею 0,2 кв.м, 7- кухня, площею 8,5 кв.м, 8- санвузол, площею 3,1 кв.м, 9- шафа, площею 0,4 кв.м, 10- балкон, площею 3,6 кв.м.
Ще один з співвласників вказаного будинку - бабуся позивача ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено довідкою начальника відділу РАЦС на ім`я приватного нотаріуса від 15.06.2005 року №950/02-15.
За життя, а саме ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Тітовою Т.С., згідно якого: усе майно, що буде належати їй на день смерті вона заповідає ОСОБА_2 , 1980 року народження та позивачу - ОСОБА_1 , 1993 року народження.
Бабусі на момент смерті належало 25/400 часток від 25/100 часток домоволодіння житлового будинку АДРЕСА_1 .
Отже, ОСОБА_3 заповідала спадкоємцям в рівних частках належні їй 25/400 часток вищевказаного нерухомого майна. Рівні частки, за наявності двох спадкоємців, дорівнюють по Ѕ частці від заповіданого майна. Тобто 25/400 : 2 = 25/800 часток спадкового майна (яка є об`єктом заповіту стосовно позивача, ОСОБА_1 . Інші 25/800 часток є спадковою масою, яку має успадкувати іншій спадкоємець - ОСОБА_2 .
Оскільки на момент відкриття спадщини позивач був неповнолітнім, особисто зібрати та подати документи для оформлення свідоцтва про право на спадщину він не міг, бо не мав повної правоздатності.
Звернувшись до приватного нотаріуса Тітової Т.С., позивач отримав відповідь від 06.07.2016 року №929/02-14, згідно якої нотаріус зазначив, що видати свідоцтво про право на спадщину частку житлового будинку не можливо у зв`язку із відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на частку житлового будинку . Для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав та визнанням права власності на частку житлового будинку.
Оскільки в позивача наявні лише копії правовстановлюючих документів, які доводять наявність у власності спадкодавців часток на вищевказане нерухоме майно, а саме копії свідоцтва про право власності на житло від 28.12.1995 року, видане органом приватизації Білгород-Дністровської дистанції колії «Укрзалізниці» на підставі розпорядження вказаного органу приватизації, то отримати право власності в порядку спадкування у нотаріальний (позасудовий спосіб) позивач не має можливості.
Згідно відповіді Завідувача Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори Одеської області №1986/01-16 від 26.12.2019 року, спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори письмово не звертались.
30.03.2016 року Білгород-Дністровською міською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу №96/2016 щодо майна померлого ОСОБА_4 , на підставі заяви сина померлого ОСОБА_1 , який на теперішній час є спадкоємцем всього майна спадкодавця за законом.
Виходячи з вищевикладеного, позивач має право на визнання права власності на 25/800 вищевказаного нерухомого майна, що належали його батькові в порядку спадкування за законом та на 25/800 часток вказаного нерухомого майна, що належали бабусі позивача в порядку спадкування за заповітом.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст.ст.321, 328 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем цілком обґрунтовано заявлені вимоги про визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 та в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 на спадкове майно, оскільки позивач є спадкоємцем за законом першої черги у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 321, 328, 1216-1218, 1261, 1268, 1269 ЦК України, ст.ст. 200, 258-259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити частково.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 право власності на 25/800 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , який в цілому складається по літері «А» з: 1- тамбур, площею 1,6 кв.м, 2- коридор, площею 7,2 кв.м, 3- житлова, площею 12,1 кв.м, 4- житлова, площею 17,9 кв.м, 5- житлова, площею 11,0 кв.м, 6-шафа площею 0,2 кв.м, 7- кухня, площею 8,5 кв.м, 8- санвузол, площею 3,1 кв.м, 9- шафа, площею 0,4 кв.м, 10- балкон, площею 3,6 кв.м, загальною площею 65,6 кв.м, житловою площею 41,0 кв.м, допоміжною площею 21,0 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 право власності на 25/800 часток житлового будинку АДРЕСА_1 , який в цілому складається по літері «А» з: 1- тамбур, площею 1,6 кв.м, 2- коридор, площею 7,2 кв.м, 3- житлова, площею 12,1 кв.м, 4- житлова, площею 17,9 кв.м, 5- житлова, площею 11,0 кв.м, 6-шафа площею 0,2 кв.м, 7- кухня, площею 8,5 кв.м, 8- санвузол, площею 3,1 кв.м, 9- шафа, площею 0,4 кв.м, 10- балкон, площею 3,6 кв.м, загальною площею 65,6 кв.м, житловою площею 41,0 кв.м, допоміжною площею 21,0 кв.м, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 30 - денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя