ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6796/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.

за участю секретаря Лаптєвої Ю.М.,

позивача ОСОБА_1

представника відповідача 2 Амірової Ю.В. ,

представника третьої особи Дикого О.В.

розглянувши у відкритому підготовочому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної академії прокуратури України в особі Ліквідаційної комісії, Тренінгового центру прокурорів України, третя особа-Офіс Генерального прокурора про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Національної академії прокуратури України в особі Ліквідаційної комісії, Тренінгового центру прокурорів України, третя особа-Офіс Генерального прокурора про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

28 жовтня 2020 року у судовому засіданні представник відповідача Тренінгового центру прокурорів України- Амірова Ю.В. заявила клопотання про витребування письмових доказів (документів) з Державної податкової служби України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053) відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України про суми доходів, виплачених ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) в період з 17.06.2020 до поточної дати

В обґрунтування заявленого клопотання посилалась на те, щопозовні вимоги позивачем мотивовані тим, що 17.06.2020 позивач була звільнена з посади старшого викладача відділу підготовки прокурорів з представництва інтересів держави у суді інституту спеціальної підготовки Національної академії прокуратури України на підставі п. 1 ч. 1 ст. 40 КЗпП у зв`язку з ліквідацією академії. На думку позивача, Національна академія прокуратури України та Тренінговий центр прокурорів України порушили її трудові права, передбачені ст. 43 Конституції України, ст.ст. 40, 42 і 49-2 КЗпП України, ст.ст.6, 14 Закону України «Про зайнятість населення».

Відповідно до ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі

орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові

середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання

нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

У зв`язку з цим, для правильного вирішення спору судом має значення розмір

заробітку, отриманого позивачем в період після його звільнення.

Оскільки інформація про розмір доходів, отриманих позивачем після її звільнення,

відсутня у відкритих джерелах і носить конфіденційний характер, доказ підлягає витребуванню

в порядку, встановленому в ЦПК. Так, у відповідь на адвокатський запит про розмір отриманого

фізичною особою доходу ДПС України повідомила, що відомості про платника податків

відносяться до інформації з обмеженим доступом і поширення персональних даних

допускається лише у випадках, визначених законом. Інформація, зазначена у запиті, може бути

надана на письмову вимогу суду, оформлену у вигляді ухвали суду про витребування

відомостей, згідно копії відповіді ДПС від 10.08.2020 №25053/6/99-00-12-11-06.

Позивача у судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання заперечувала.

Представник третьої особи не заперечував проти задоволення клопотання та витребування відповідних відомостей.

Заслухавши заперечення позивача, пояснення представника відповідача 2 в обґрунтування необхідності витребування вказаних у клопотанні відомостей, та думку третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доцільність задоволення заявленого клопотання з огляду на наступне.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.

За нормою ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 1, 6, 7 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти дів з дня вручення ухвали.

З урахуванням предмету та підстав позову, для повноти, всебічності та об`єктивності розгляду справи, суд приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та витребування зазначених у ньому доказів.

Керуючись ст.ст. 5, 12, 76, 77, 81, 84, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання-задовольнити.

Витребувати з Державної податкової служби України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04053) відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДФС України про суми доходів, виплачених ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) в період з червня 2020 року по жовтень 2020 року.

Витребувані документи надіслати на адресу Дарницького районного суду м. Києва (02068, м.Київ, вул. Кошиця, 5-А, судді Сирбул О.Ф. невідкладно.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

У разі неподання доказу з неповажних причин або неповідомлення про неможливість подання доказів, судом можуть бути застосовані наслідки, передбачені ч. 10 ст. 84 ЦПК України.

Ухвала є обов`язковою для виконання та оскарженню не підлягає.

Суддя: