КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 758/2995/19 Головуючий у суді першої інстанції: Васильченко О.В
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Слюсар Т.А., Мостової Г.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи скарги, колегія суддів,

в с т а н о в и л а :

Позивач ОСОБА_2 звернулася до Подільського районного суду міста Києва з позовом до відповідача ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації про стягнення аліментів, відібрання дитини у батька та позбавлення батьківських прав.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 21 лютого 2019 року роз`єднано кілька поєднаних в одному провадженні вимог, виділивши в самостійне провадження позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів; позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відібрання дитини у батька; позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав (а.с. 1).

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва у складі судді ОСОБА_4. від 06 березня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Подільської районної у місті Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав (а.с. 11).

12 лютого 2020 року головуючим суддею ОСОБА_4. у справі заявлено самовідвід, про задоволення якого постановлена ухвала від 12 лютого 2020 року (а.с.99).

Призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 758/2995/19, з визначенням судді для розгляду справи.

У червні 2020 року представник позивача звернувся до суду із заявою про виправлення описки в ухвалі суду від 12 лютого 2020 року, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що в описовій частині вищезазначеної ухвали вказана інформація, яка цілком не відповідає дійсності та порушує його права, зокрема: «Відповідно до обставин, які стали існувати з 12.02.2020, бути головуючим у даній справі суддя ОСОБА_4. не може, адже вбачається конфлікт інтересів, з огляду на те, що представником відповідача у справі є адвокат ОСОБА_5 який 12.02.2020 здійснював насильство відносно судді ОСОБА_4 щодо прийняття рішення у даній справі без висновку про доцільність (недоцільність) позбавлення батьківських прав відповідача у справі. Крім цього, у даній справі адвокат ОСОБА_5. надав проект такого рішення».

Заявник просив не розголошувати відомості про нього, які можуть ідентифікувати його в ухвалі Подільського районного суду м. Києва від 12.02.2020 у справі № 758/2995/19, яка відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень та виправити описки в другому абзаці описової частини ухвали Подільського районного суду м. Києва від 12.02.2020 у справі № 758/2995/19 в частині, що не відповідає дійсності. Крім того, заявник у своїй заяві вказує на те, що у даній ухвалі він зазначається як представник відповідача, але він представляє інтереси позивача ОСОБА_2 .

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06 липня 2020 року заяву представника позивача ОСОБА_2 , яким є ОСОБА_1 , про виправлення описки в ухвалі суду від 12 лютого 2020 року у справі № 758/2995/19 задоволено частково.

Виправлено допущену описку у другому абзаці описової частини та вважати правильним процесуальним статусом адвоката ОСОБА_5. - «представник позивача».

В задоволенні решти вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції, представник позивачки подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 липня 2020 року у справі №758/2995/19 та постановити нову ухвалу, якою повністю задовольнити заяву представника позивача про виправлення описок в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі №758/2995/19, в частині нерозголошення відомостей про представника позивача адвоката ОСОБА_5., які можуть ідентифікувати його в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі №758/2995/19, яка відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень; виправити описки в другому абзаці описової частини ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі №758/2995/19 в частині, що не відповідає дійсності.

Вважає, що ухвала Подільського районного суду міста Києва від 06 липня 2020 року у справі №758/2995/19 є незаконною та необґрунтованою, прийнятою при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи; прийнятою при недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому підлягає скасуванню.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що інформація, яка вказана в ухвалі від 12 лютого 2020 року про задоволення самовідводу судді ОСОБА_4. про те, що адвокат, який представляє інтереси ОСОБА_2 , здійснював насильство над суддею та надав судді проект рішення у справі не відповідає дійсності та жодним чином не підтверджена. Ухвала Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року, в якій вказаного його прізвище та ініціали, опублікована в Єдиному державному реєстрі судових рішень, текст якої відкритий для загального доступу та надає можливість ідентифікувати фізичну особу.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Вважає, що в ухвалі від 12 лютого 2020 року в частині указівки щодо насильства проти судді та надання проекту рішення допущена описка, яка підлягає виправленню на підставі статті 269 ЦПК України, що не враховано судом першої інстанції при вирішенні заяви про виправлення описки.

До дня призначення справи до розгляду відзиви на апеляційну скаргу від інших учасників справи не надійшли. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції - частина 3 статті 360 ЦПК України.

У відповідності до вимог статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, зокрема, про внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У такому випадку судове засідання не проводиться, а розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами - частина 13 статті 7 ЦПК України.

Перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що 12 лютого 2020 року головуючим суддею ОСОБА_4. у справі № 758/2995/19 заявлено самовідвід, про задоволення якого постановлена ухвала від 12 лютого 2020 року (а.с.99).

У другому абзаці описової частини ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року зазначено: «Відповідно до обставин, які стали існувати з 12.02.2020, бути головуючим у даній справі суддя ОСОБА_4. не може, адже вбачається конфлікт інтересів, з огляду на те, що представником відповідача у справі є адвокат ОСОБА_5 який 12 лютого 2020 року здійснював насильство відносно судді ОСОБА_4 щодо прийняття рішення у даній справі без висновку про доцільність (недоцільність) позбавлення батьківських прав відповідача у справі. Крім цього, у даній справі адвокат ОСОБА_5. надав проект такого рішення».

У поданій заяві до суду адвокат ОСОБА_5. в особистих інтересах просив суд виправити описку в другому абзаці описової частини ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі № 758/2995/19, посилаючись на те, що зазначена в описовій частині ухвали інформація не відповідає дійсності. Він як представник позивача ОСОБА_2 просив суд лише пришвидшити розгляд справи. Крім того, в ухвалі від 12 лютого 2020 року, текст якої відкритий для загального доступу, зазначено його прізвище як адвоката сторони, що надає можливість ідентифікувати фізичну особу.

Аналізуючи зміст ухвали суду від 12 лютого 2020 року та наведені у заяві адвокатом ОСОБА_5. доводи щодо виправлення описки у судовому рішенні, суд першої інстанції виходив із того, що другий абзац описової частини ухвали є її складовою, виражає точку зору судді, який виготовив вказану ухвалу, в обґрунтування підстав для самовідводу. Виключення даного абзацу призведе до того, що сама ухвала втратить сенс та змінить зміст.

Вимоги заяви щодо не розголошення відомостей про нього, які можуть ідентифікувати його в ухвалі Подільського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року у справі № 758/2995/19, яка відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень, суд першої інстанції вважав таким, що не підлягають виправленню у порядку статті 269 ЦПК України, оскільки не є опискою чи арифметичною помилкою.

Перевіряючи дотримання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства при вирішенні питання про виправлення описки у судовому рішенні, колегія суддів виходить з такого.

Ухвалене у справі судове рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, а його резолютивна частина має обов`язковий характер.

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин, які становлять зміст ухвали суду - 260 ЦПК України.

Способом усунення неточності судового рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

При вирішенні цього питання суд керується статтею 269 ЦПК України, норма якої передбачає, що суд, який ухвалив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Виходячи із змісту положень вказаної статті, суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, не може змінювати змісту судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків.

З урахуванням наведених норм процесуального права та встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги заяви ОСОБА_1 щодо нерозголошення відомостей про представника позивача адвоката ОСОБА_5., які можуть ідентифікувати його в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі №758/2995/19, яка відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а також щодо виправлення описки в другому абзаці описової частини ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року у справі №758/2995/19 в частині інформації, що не відповідає дійсності, не є опискою у розумінні статті 269 ЦПК України.

Суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що заявником у поданій заяві фактично порушується питання про зміну змісту постановленої ухвали від 12 лютого 2020 року, що не відповідає призначенню норми статті 269 ЦПК України, приписи якої визначають, що при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Судове рішення про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 у відповідній частині вимог ухвалено судом першої інстанції з дотриманням норм процесуального права, а наведені доводи в апеляційній скарзі висновку суду першої інстанції в цій частині вимог не спростовують.

Разом з тим, установивши, що у другому абзаці описової частини ухвали судом допущена описка, зумовлена неправильним написанням процесуального статусу адвоката ОСОБА_5., замість «представник позивача» зазначено «представник відповідача», суд першої інстанції дійшов обґрунтовано висновку про необхідність виправлення допущеної описки в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12 лютого 2020 року.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 задоволенню не підлягає, оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: