Справа № 183/5289/19
№ 2/183/1132/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області району, треті особи - приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Ріхтер Наталія Володимирівна, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

30 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свій позов ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, в тому числі, на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 3,60 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області.

За життя, ОСОБА_3 склала заповіт, яким все своє майно заповіла своїй доньці, матері позивача - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . У встановлений законом строк ОСОБА_4 не встигла оформити свої спадкові права на спадщину, оскільки була людиною похилого віку із дуже слабким здоров`ям, інвалідом з часів Великої вітчизняної війни, потребувала постійного стороннього догляду, який надавала позивач. У ОСОБА_4 було троє дітей: позивач; ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Померлий ОСОБА_6 був одинокою людиною і спадкоємців не залишив, а померлий ОСОБА_5 після смерті бабусі проживав у належному їй будинку АДРЕСА_1 , де по теперішній час зареєстрована його донька ОСОБА_2 та її двоє неповнолітніх дітей. У 2011 році будинок згорів та став непридатним для проживання, ОСОБА_2 зловживає алкогольними напоями, веде бродячий спосіб життя та у будинку не проживає. Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , проте нотаріусом відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини.

Між тим, позивач вказує, що оформити спадщину не змогла з поважних причин. Вона не мала правовстановлюючих документів, а через збіг тяжких сімейних обставин не могла їх відновити, протягом короткого терміну часу позивач втратила багатьох рідних для неї людей - двох братів та матір. Крім того, її син - ОСОБА_7 захворів на тяжку онкологічну хворобу, лікування від якої потребує великих фінансових затрат та часу. Також позивач наголошує на тому, що спору про спадкування немає, а сама спадщина не визнана відумерлою, а отже вона є досі відкритою, а тому позивач має право на її прийняття, як спадкоємець за заповітом.

За таких обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення їй додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 30 серпня 2019 року відкрите загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 12 жовтня 2020 року закінчено підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Позивач звернулася до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, відзив на позов не подавав.

Треті особи в судове засідання також не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

Суду подано копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , у відповідності до якого остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.15).

За життя, ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений 07 лютого 1970 року виконавчим комітетом Спаської сільської ради Новомосковського району, зареєстрований в книзі запису нотаріальних дій за №10, яким заповіла усе належне їй майно своїй доньці ОСОБА_4 (а.с.14).

Як вбачається зі свідоцтва про смерть, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.16).

Дошлюбне прізвище позивача - ОСОБА_1 , яке вона змінила на прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян (а.с.11), яке змінила на « ОСОБА_1 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а.с.12).

Позивач ОСОБА_1 була донькою померлої ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача (а.с.10), отже померлій ОСОБА_3 вона доводилася онукою.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59102623 від 22.01.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відсутня (а.с.46).

Так, частинами 1,2 ст.1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

З погосоподарської книги та довідки Губиниської селищної ради Новомосковського району від 02.06.2019 року вбачається, що мати позивача ОСОБА_4 на час смерті спадкодавця ОСОБА_3 не проживала постійно зі спадкодавцем (а.с.22-24,26)

Як встановлено ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_4 не реалізувала своє право на прийняття спадщини шляхом подання заяви про прийняття спадщини та постійно не проживала зі спадкодавцем на момент його смерті, у відповідності до вимог ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Так, у відповідності до ч.1 ст.1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Позивачка, як онука ОСОБА_3 є спадкоємцем п`ятої черги за законом.

Судом встановлено, що позивач звернулася до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Ріхтер Н.В., із заявою про прийняття спадщини та заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 . Листом нотаріуса від 24 травня 2019 відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини та відкриття спадкової справи, оскільки нею пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.13).

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зі свідоцтв про смерть вбачається, що у 2010 та 2013 році померли рідні брати позивача, а у 2016 році померла її мати (а.с.20,21,16). Згідно довідки від 05.06.2019 року позивач страждає на хронічне захворювання (а.с.28). Крім того, син позивача - ОСОБА_7 перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні у медичних закладах у зв`язку із захворюваннями (а.с.29-32).

Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустила строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, відсутність інших спадкоємців, що виявили намір прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , дають суду підстави для визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , і достатнім, в даному випадку, буде строк у три місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області району, треті особи - приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Ріхтер Наталія Володимирівна, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), додатковий строк у 3 (три) місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через канцелярію Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Сорока.