ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1950/20 Справа № 175/2318/19 Суддя у 1-й інстанції - Озерянська Ж.М. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - Свистунової О.В.,

суддів - Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,

за участю секретаря - Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро

апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк"

на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року про призначення експертизи

по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк" про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк" про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

У листопаді 2019 року адвокатом позивачки було подано клопотання про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 написала заяву про звільнення внаслідок застосування до неї психологічного тиску з боку директора Департаменту управління персоналом ОСОБА_2 , тобто за відсутності справжньої волі позивачки.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18.11.2019 рокуклопотання задоволено.

Призначено по справі судову почеркознавчу експертизу.

На вирішення експерта поставлено наступні питання:

1) чи виконано рукописний текст та підпис у досліджуваній заяві про звільнення за згодою сторін ОСОБА_1 .?

2) чи виконано рукописний текст та підпис у досліджуваній заяві про звільнення за згодою сторін ОСОБА_1 під впливом збиваючих факторів?

3) чи перебувала ОСОБА_1 під час написання досліджуваної заяви про звільнення за згодою сторін у незвичайному стані?

4) чи виконано текст в досліджуваній заяві про звільнення за згодою сторін ОСОБА_1 під диктовку?

5) чи спостерігаються в тексті досліджуваної заяви про звільнення за згодою сторін ознаки написання у незвичному психофізичному (психічному) стані, що міг бути спричинений психічним тиском на ОСОБА_1 .?

6) чи перебувала особа, яка виконала рукописний текст, у незвичайному психофізичному стані, якщо так, то в якому?

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.

В апеляційній скарзі ПАТ АБ "Укргазбанк", посилаючись на порушення судом норм процесуального права, ставить питання про скасування вказаної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

У відзиву на апеляційну скаргу, позивачка просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу відповідача - без задоволення.

Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положенням частини 2 статті 374 ЦПК України підставами апеляційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із частинами 1, 2 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За положеннями статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Тобто серед джерел доказів, відповідно до статті 76 ЦПК України, крім іншого, є висновок експерта.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі, зокрема для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Постановляючи ухвалу про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи потрібні спеціальні знання і від встановлення обставин, на які посилається позивачка залежить можливість розгляду справи по суті.

Проте, колегія суддів у повній мірі не може погодитися з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як убачається з поданої позовної заяви, предметом позовних вимог є визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.

Суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, не звернув увагу на правила призначення експертизи, передбачені статтями 102, 103 ЦПК України, зокрема на вимоги частини 2 статті 102 ЦПК України про те, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмету доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань; пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України, що експертиза призначається для з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Згідно з підпунктом 1.1. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Рекомендації), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Пункт 1.2. Рекомендацій визначає орієнтовний перелік вирішуваних питань:

Чи виконано рукописний текст (рукописні записи) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) певною особою?

Чи виконані рукописні тексти (рукописні записи) у документі (документах) (назва документа та його реквізити, графа, рядок) однією особою?

Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Чи виконано рукописний текст у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що поставлені на вирішення експерта третє, четверте, п`яте та шосте питання, згідно Рекомендацій не відносяться до почеркознавчої експертизи.

Крім того, оскаржувана ухвала постановлена з порушенням Рекомендацій та ст. 107 ЦПК України, виходячи з наступного.

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. При цьому розділ І Рекомендацій визначає порядок відібрання органом, який призначив експертизу, зразків підпису та почерку для дослідження.

Згідно п.1.3 розділу І Рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

У відповідності до п.1.4 Рекомендацій перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно- вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Відповідно до п.1.5 Рекомендацій вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Пунктом 1.7 розділу І Рекомендацій також визначено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

При цьому як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

Відповідно до ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Згідно із ч.2 ст. 107 ЦПК України експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового пронесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

Проте, при постановленні оскаржуваної ухвали про призначення експертизи судом першої інстанції зазначені вимоги Рекомендацій та ст. 107 ЦПК України не було виконано, не було відібрано у позивачки зразки почерку та підпису (вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки) для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Крім того, в ухвалі суду взагалі не вирішено питання щодо відібрання у ОСОБА_1 зразків підпису та почерку. Між тим, враховуючи, що дані зразки повинні бути засвідченні судом, їх відібрання повинно відбуватись у судовому засіданні, тоді як провадження по справі зупинено, що унеможливлює провести дану дію відповідно до норм закону.

Також, задовольняючи клопотання позивачки, суд першої інстанції прийшов до висновку про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи.

Разом з тим, позивачкою було подано клопотання про призначення судової комплексної почеркознавчої експертизи.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що при отриманні клопотання про призначення експертизи процесуальний порядок призначення експертизи не забороняє суду правильно визначити предмет експертизи відповідно до предмету доказування, правильно сформулювати питання та правильно обрати заклад для проведення експертизи, чого районним судом не було виконано.

Колегія суддів наголошує, що позивачка не позбавлена права повторно звернутися до суду з клопотанням про призначення експертизи, правильно визначивши предмет експертизи та сформулювати питання.

Ураховуючи викладене, ухвала місцевого суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259,268,374,376,381,382,383,384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк" - задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 18 листопада 2019 року про призначення експертизи - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П. Красвітна

І.А. Єлізаренко