Ухвала

10лютого 2020 року

м. Київ

справа № 142/143/17

провадження № 61-5739св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Бершадський відділ поліції ГУНП у Вінницькій області, Державна казначейська служба України,

третя особа - Бершадська місцева прокуратура Вінницької області,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 20 лютого 2019 року у складі колегії суддів: Денишенко Т. О., Рибчинського В. П., Голоти Л. О.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, Державної казначейської служби України, третя особа - Бершадська місцева прокуратура Вінницької області, про визнання права на відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями та рішеннями посадових осіб Піщанського ВП Бершадського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області з притягнення до адміністративної відповідальності та стягнення з Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку на користь позивача відшкодування моральної шкоди внаслідок незаконного притягнення до адміністративної відповідальності.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Піщанського районного суду Вінницької області від 28 листопада 2018 року у складі судді Гринишиної А. А., позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_1 право на відшкодування моральної шкоди та стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 у рахунок компенсації моральної шкоди 1 226 грн.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Вінницького апеляційного суду від 20 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Піщанського районного суду Вінницької області від 28 листопада 2018 року скасовано та в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Аргументи учасників справи

У березні 2019 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржену постанову апеляційного суду та ухвалити нову, якою стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 у рахунок компенсації моральної шкоди 15 563,16 грн. При цьому, посилався на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Короткий зміст ухвали суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 29 березня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі.

У касаційній скарзі міститься клопотання про участь у судовому засіданні, у якому ОСОБА_1 просить розглянути справу у режимі відеоконференції, проведення якої доручити Піщанському районному суду Вінницької області.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстави для задоволення клопотання відсутні.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції відмовити.

Справу № 142/143/17 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков