Номер провадження: 22-ц/813/2575/20
Номер справи місцевого суду: 520/2139/17
Головуючий у першій інстанції Калашнікова О. І.
Доповідач Комлева О. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого-судді Комлевої О.С.,

суддів: Гірняк Л.А., Сегеди С.М.,

з участю секретаря Воронової Є.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відмову від зустрічного позову до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, який згодом був уточнений та остаточно поданий до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Іллічової Н.А., третя особа на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, в якому просила визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом ОМНО Іллічовою Н.А. 02.09.2016 року та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за №31214458 від 02.09.2016 року.

В обгрунтування позову позивачка зазначила, що при укладанні і оформленні договору купівлі-продажу іпотекодержателем ОСОБА_4 і приватним нотаріусом ОМНО Іллічовою Н.А. не були дотримані вимоги ст.ст.35,38 ЗУ «Про іпотеку», що позбавило її повідомити іпотекодержателя про свій намір купити предмет іпотеки і таким чином набути переважне право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя.

07 вересня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення, посилаючись на те, що позичальник ОСОБА_2 свої зобов`язання за договором позики не виконала. ОСОБА_2 була направлена заява вимога про усунення порушень від 24.06.2016 року, в якій викладено попередження, що у разі непогашення заборгованості в сумі 521946 грн. у 30-денний строк, іпотекодержатель вправі звернути стягнення на предмет іпотеки. Вказану заяву-вимогу ОСОБА_2 отримала, але будь-яких дій щодо погашення заборгованості не вчинила і не робила заяв щодо наміру купити предмет іпотеки.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 04 лютого 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Іллічової Н.А., третя особа на стороні відповідача ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень залишений без задоволення. Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення задоволений. Виселені ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з квартири АДРЕСА_1 . Вселений ОСОБА_1 до квартири АДРЕСА_1 .

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду, ухвалити нове, яким задовольнити позов ОСОБА_2 , у задоволені зустрічного позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи,а також на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_4 порушив процедуру реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки, не повернувши іпотекодавцю решту виручки від продажу спірної квартири, на що не звернув уваги суд першої інстанції.

У своєму відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_4 зазначає, що доводи викладені в апеляційній скарзі не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки він на законних підставах скористався своїм правом, як іпотекодержатель на здійснення продажу предмета іпотеки.

Під час розгляду справи від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про відмову від зустрічного позову, в якій заявник просить закрити провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 у зв`язку з її відмовою, відповідно до ст.ст. 206, 373 ЦПК України, зазначивши, що наслідки відмови від позову та наслідки закриття провадження йому відомі та зрозумілі.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення заяви про закриття провадження у справі, у зв`язку з відмовою від позову, з наступних підстав.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Пунктом 1 частини 2 статті 49, частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач вправі відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом (п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України).

Згідно з частиною 1 статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі з підстав, передбачених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 373 ЦПК України встановлено, що в суді апеляційної інстанції позивач має право відмовитися від позову, а сторони - укласти мирову угоду відповідно до загальних правил про ці процесуальні дії незалежно від того, хто подав апеляційну скаргу. Якщо заява про відмову від позову відповідає вимогам статті 206 цього Кодексу, суд постановляє ухвалу про прийняття відмови позивача від позову, якою одночасно визнає нечинним судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, та закриває провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Як вбачається із заяви ОСОБА_1 , наслідки закриття провадження у справі у зв`язку з відмовою позивача від позову йому відомі та зрозумілі.

Оскільки, відмова ОСОБА_1 від позову не суперечить закону, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення заяви, прийняття відмови від зустрічного позову, процесуальними наслідками чого є визнання рішення суду першої інстанції нечинним та закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 206, 207, 255, 368, 373, 374, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Прийняти відмову ОСОБА_1 від зустрічного позову до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення.

Рішення Київського районного суду м. Одеси від 04 лютого 2019 року в частині зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення - визнати нечинним.

Закрити провадження у справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення, вселення.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 26 жовтня 2020 року.

Головуючий ______________________________________ О.С. Комлева

Судді ______________________________________ Л.А. Гірняк

______________________________________ С.М.Сегеда