Справа № 191/4900/18
Провадження № 2/191/870/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2020 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: судді Кухаря Д.О. за участю секретаря - Яніної О.В. розглянувши згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Синельникове цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за розпискою,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, яка була нею уточнена, до ОСОБА_2 про стягнення коштів за розпискою, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 13.07.2018 року вона передала кошти відповідачу, завдаток за купівлю її будинку у сумі 40 000(сорок тисяч)грн., про що нею було написано розписку про передачу коштів та відповідачем було написано власноруч розписку про отримання коштів завдаток за будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Саме на цих умовах вони і уклали усний договір. На підтвердження передачі грошей за цим договором відповідач власноруч написала їй розписку у якій зазначила, якщо купівля-продаж не відбудеться з її вини то відповідач зобов`язується повернути завдаток.

16.08.2018 року, позивач передала відповідачу при свідку ОСОБА_3 кошти у сумі 6000 (шість) тис. грн. - другу частину завдатку за будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Всього позивач передала відповідачу гроші у сумі 46 000 (сорок шість тисяч) грн.

Весь цей час вона постійно йшла на зустріч відповідачу ОСОБА_2 приймаючи пропозиції щодо купівлі її будинку.

При останньому спілкуванні з відповідачем, їй не зрозуміла її позиція до продажу будинку за який вона отримала завдаток. Відповідач не відповідає на телефонні дзвінки та уникає спілкування з позивачем.

25.09.2018 року позивач звернулася до Синельниківського ВП ГУНП з заявою про вчинене відповідачем ОСОБА_2 кримінальне правопорушення відносно неї.

06.11.2018 року позивач на свою домашню адресу отримала відповідь Синельниківського відділу поліції, що розгляд справи припинено у зв`язку з відсутністю ознак кримінального правопорушення та пропонують звернутися для подальшого розгляду справи до суду.

24 жовтня 2018 року на домашню адресу відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), позивачем було направлено поштою (замовна, з зворотнім повідомленням, з описом вкладення) досудова вимога.

Станом на 11 грудня 2018 року відповідач уникає зустрічі з позивачем і вона вважає, що таким чином вона не бажає добровільно повертати їй гроші у сумі 46000 грн.(сорок шість тисяч) які вона раніше їй заплатила у вигляді завдатку за житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_2 .

Це змусило позивача звернутися за захистом порушеного права до суду.

Відповідач ОСОБА_2 згідно розписки визнає, що отримала завдаток за її будинок.

Згідно ч.1 ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості.

Таким чином, позивач вважає, що відповідач ОСОБА_2 зобов`язана їй відшкодувати (повернути) завдаток у розмірі 46 000 тис. грн., та додатково сплатити їй суму у розмірі завдатку, а саме 46 000 тис. грн., всього на суму 92 000 тис. грн. та просить стягнути з відповідача зазначену суму та судові витрати.

Позивач у судове засідання не з`явився, але до його початку надала суду заяву, якою просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, однак представник відповідача ОСОБА_4 , попередньо надав заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги не визнає, просить відмовити у їх задоволенні в повному обсязі. Також, надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого, зазначив, що позивачка не в повному обсязі розрахувалася з відповідачем за будинок, який хотіла придбати, другу частину завдатку у розмірі 40 000 гривень за купівлю будинку, яку зобов`язалась сплачувати по 6 000 гривень щомісячно не сплатила, таким чим самоусунулась від укладання нотаріально посвідченого договору купівлі - продажу та заборгувала відповідачу не виплачену суму коштів, що свідчить про відсутність з боку відповідача порушень, щодо не виконання даного договору. Вважає, що купівля - продаж будинку не відбулась не з вини відповідача, а тому сума завдатку у розмірі 40 000, яку вона отримала відповідно до розписки не підлягає поверненню. Підтвердження, щодо отримання відповідачем коштів, у розмірі 6 000 від позивача відсутні, а посилання останньої на підтвердження даного факту свідком не ґрунтуються на законі ( а. с. 83-84).

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснила, що вона дійсно знала про існування домовленості, щодо купівлі ОСОБА_1 будинку, який належить ОСОБА_2 , але як їй відомо нотаріального посвідчення не відбулось.

Суд, дослідивши докази, викладені в письмових матеріалах справи, давши їм належну оцінку, прийшов до наступного.

Відповідно до розписки від 13.07.2018 року ОСОБА_2 отримала завдаток в сумі 40000 (сорок тисяч) грн. від ОСОБА_1 за будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Суму, яка залишилася в розмірі 40000 (сорок тисяч) грн. ОСОБА_1 зобов`язалася виплачувати щомісячно протягом 6 (шести) місяців з серпня 2018 року по січень 2019 року в сумі по 6000 грн. з 07. по 12 число на особистий рахунок ОСОБА_2 . В зазначеній розписці ОСОБА_1 зазначила, що, якщо купівля -продаж будинку не відбудеться за її виною, то їй завдаток не повертається (а.с.9)

Відповідно до розписки від 13.07.2018 року ОСОБА_1 дала ОСОБА_2 завдаток у сумі 40000 (сорок тисяч) грн. за будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Суму, яка залишилася в розмірі 40000 (сорок тисяч)грн. ОСОБА_1 зобов`язалася виплачувати щомісячно протягом 6 (шести) місяців з серпня 2018 року по січень 2019 року в сумі 6000грн. з 07.по 12 число на особистий рахунок ОСОБА_2 . В зазначеній розписці ОСОБА_2 зазначила, що, якщо купівля -продаж будинку не відбудеться за її виною, то вона зобов`язується повернути завдаток (а.с.8).

Згідно досудової вимоги від 24.10.2018 року, адресованої ОСОБА_2 , вбачається, що ОСОБА_1 звернулася письмово до відповідача з пропозицією у 5 денний строк з часу отримання даної вимоги, виконати взяті на себе зобов`язання або повернути кошти, які ОСОБА_1 сплатила ОСОБА_2 у вигляді завдатку за купівлю її будинку, та повернути їй кошти у розмірі 46 000грн.(а.с.10-11).

Відповідно до листа начальника Синельниківського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області на адресу ОСОБА_1 , вбачається, що заява останньої від 25.09.2018 року була розглянута, розгляд припинено у зв`язку з відсутністю ознак кримінального правопорушення, рекомендовано звернутися до суду, так як у вказаному факті вбачаються ознаки цивільно-правових відносин (а.с.13).

Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина перша статті 628 ЦК України передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 635 ЦК України встановлено, що попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір у майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором.

Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Згідно зі статтею 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Правила статті 570 ЦК України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання.

З огляду на викладене, на відміну від завдатку, аванс - це лише спосіб платежу. Він не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, яка підлягає поверненню у випадку не виконання зобов`язання.

Аналогічний правовий висновок міститься у Постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №754/9154/16-ц.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Розписки (договір завдатку), до підписання даного договору, в рахунок належних за Основним договором платежів, у підтвердження зобов`язань та для гарантування його виконання, покупець ОСОБА_1 передала, а продавець ОСОБА_2 прийняв суму в розмірі 40 000 гривень.

Оскільки договір купівлі-продажу не було укладено, а існувала лише домовленість про укладання такого договору в майбутньому, тому передані відповідачу кошти є авансом.

Передані відповідачу грошові кошти не можуть вважатись завдатком, оскільки внесення завдатку, як способу виконання зобов`язання, може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору (попереднього договору) купівлі-продажу, крім того коли сторони домовились укласти договір купівлі - продажу будинку, але його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі визнаються авансом і повертаються в тому розмірі, в якому вони надавалися.

З норм чинного законодавства чітко випливає, що завдаток може існувати лише у тому випадку, коли сторони уклали договір і ним передбачається матеріальне зобов`язання однієї сторони перед іншою стороною.

Що відповідає правовій позиції, викладеній у Постанові Верховного Суду України від 13 лютого 2013 року у справі № 6-176цс12.

Аналізуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог в частині стягнення грошової суми у розмірі 40 000 гривень з відповідача, які остання отримала у рахунок належних за основним договором платежів (аванс), а тому суд вважає, що в цій частині позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Оскільки, судом встановлено, що сума яка сплачена позивачем в рахунок належних з боржника платежів вважається авансом, а не завдатком, в позовній вимозі щодостягнення з відповідача додаткової суми в розмірі завдатку, а саме 46 000 тисяч гривень слід відмовити.

Також, не знайшли свого підтвердження доводи, щодо отримання відповідачем 6 000 тисяч гривень від позивача в рахунок щомісячних платежів, які остання зобов`язалась сплачувати протягом шести місяців в рахунок купівлі будинку, що також в цій частині задоволенню не підлягають.

На підставі ч.1 ст.141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судові витрати в розмірі сплаченого судового збору в сумі 704 грн. 80 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 525, 526, 546 ч.1, 570, 571 ч.1,ч.2,ч.3, ст.610 ЦК України,ст. ст. 5, 10, 19, 141, 280 - 289 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , яка проживає та зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 авансову суму в розмірі 40 000 грн. (сорока тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , яка проживає та зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_2 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн. 80 коп.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Д. О. Кухар