15 вересня 2020 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
секретаря судового засідання Конончук К.Ю.
позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу, -
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу.
Позовна заява мотивована тим, що з 24 грудня 2010 року він
з ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, який зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2142.
Від шлюбу у них народилося двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зазначав, що вони з серпня 2013 року проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюб існує лише формально, примирення та збереження сім`ї є неможливим, не бажає продовжувати шлюбні відносини.
Ураховуючи викладене, ОСОБА_1 , просив суд шлюб між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 24 грудня 2010 року, про що відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено актовий запис № 2142, розірвати.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І. В. від 11 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.
ОСОБА_2 до суду не подано відзиву на позову заяву, при цьому остання належним чином повідомлялася про розгляд справи у суді, а саме за зареєстрованим у передбаченому законом порядку місцем проживання направлялась позовна заява з додатками, ухвала про відкриття провадження у справі та судова повістка.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва у складі судді
Клочко І. В. від 22 січня 2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.
У судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву за викладеними в ній обставинами та просив її задовольнити. Зазначав, що з 2013 року з відповідачем не проживають, заперечує проти примирення.
19 травня 2020 року від Відділу реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності їхнього представника.
Вислухавши пояснення позивача судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , перебувають у зареєстрованому шлюбі з 24 грудня 2010 року, про що у відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві складено відповідний актовий запис № 2142, та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 (а. с. 7).
Від шлюбу сторони у справі мають двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а. с. 8) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 (а. с. 6).
Подружнє життя не склалось, причиною розірвання шлюбних відносин стало те, що шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують, при цьому зберегти сім`ю та відновити свої стосунки сторони не бажають.
Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Згідно статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частина перша статті 24 СК України).
Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено, що право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.
На підставі статей 2, 5-7, 10-12, 76-83, 141, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, статей 11, 27,104, 105,110, 111, 112 СК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Відділ реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 24 грудня 2010 року, актовий запис №2142 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - відсутній, місце проживання - АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - відсутній, місце проживання - АДРЕСА_2 .
Суддя