Справа № 305/1209/20
Провадження по справі 2/305/584/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.09.2020 Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі: секретаря судового засідання Орос С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивачка) звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 (далі Відповідач) про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивує тим, що шлюб між нею та Відповідачем був зареєстрований 19 травня 2001 року у виконкомі Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатській області за №21. У період шлюбу у подружжя народилося двоє п`ятеро дітей: син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дочка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають з Позивачкою. Зазначає, що шлюбно-сімейні відносини вони не підтримують. Причиною звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу стало те, що відповідач зловживає спиртними напоями та будучи в нетверезому стані влаштовує сварки, під час яких ображає її та дітей, а також неодноразово наносив їй побої. На даний час у провадженні Рахівського районного суду знаходиться кримінальне провадження у відношенні Відповідача за ч. 2 ст. 125 КК України, зокрема за нанесення їй тілесних ушкоджень. Його аморальна поведінка негативно впливає на психологічний стан дітей. Чоловік виправити свою поведінку не бажає, тому, впевнившись у тому, що їх сім`я розпалася остаточно, просить шлюб, зареєстрований між нею та Відповідачем, розірвати та залишити їй прізвище ОСОБА_1 .

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 28.08.2020 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, у позовній заяві просила про розгляд справи без її участі, наполягає на задоволенні позову.

Відповідач, ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явився, від отримання судової повістки відмовився, отже він вважається таким, що повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, відзиву на позов не подава.

Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що Відповідачем у встановлений законом строк відзив не подано, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд приходить до такого висновку.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 був зареєстрований 19 травня 2001 року у виконкомі Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатській області за №21.

Від шлюбу у сторін народилося п`ятеро дітей: син, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дочка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , син, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Позивачка надала суду копію ухвали Рахівського районного суду від 14.11.2019, відповідно до якої ОСОБА_1 вже зверталася до суду з позовом про розірвання шлюбу, який був залишений без розгляду. Також, вона подала копію ухвали про призначення кримінального провадження щодо ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 125 КК України.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частиною п`ятою статті 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню відповідно до ст. 112 СК України, оскільки встановлено, що причина розпаду подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною. Подружжя фактично припинило спільне проживання і сімейне життя з поважної причини. Встановлено, що сторони спільно не проживають та не підтримують сімейних відносин майже два роки. Нині шлюб має формальний характер, збереження нормальних сімейних відносин між сторонами є неможливим, подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечить інтересам Позивачки та неповнолітніх дітей сторін, Позивачка наполягає на розірванні шлюбу, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне.

Позивачка, ОСОБА_1 , заявила про своє бажання іменуватися після розірвання шлюбу прізвищем ОСОБА_1 , тому їй слід залишити таке.

Згідно з вимогами ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та про ставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Таким чином, копію даного рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

Частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Питання про стягнення з Відповідача судового збору Позивачка не порушувала.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 263-265, 273 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що був зареєстрований 19 травня 2001 року у виконкомі Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатській області за №21, розірвати.

Копію рішення для виконання надіслати до Рахівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е. Ємчук