Справа № 706/243/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 лютого 2020 року м.Христинівка
Христинівський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Орендарчука М.П.,
за участю секретаря судового засідання Карбівська Я.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Христинівка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, -
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення боргу та пені за угодою позики.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що 04.02.2019 р. ним, ОСОБА_1 (надалі - Позивач) було надано громадянину України ОСОБА_2 (надалі - Відповідач) у позику грошові кошти в розмірі 60 845 грн 00 коп. (шістдесят тисяч вісімсот сорок п`ять гривень нуль копійок) строком на три дні, тобто до 07.02.2019р. включно.
Зазначені обставини підтверджуються складеною Відповідачем власноруч розпискою від 04.02.2019 року, згідно з якою Відповідач зобов`язався повернути Позивачу вказану суму позики 07.02.2019р. Вищевказані обставини підтверджуються доданою до позовної заяви, складеною Відповідачем власноруч та підписаною розпискою.
Незважаючи на це Відповідач своє зобов`язання перед Позивачем не виконав у встановлений розпискою строк (протягом 3 днів), порушуючи тим самим норми чинного законодавства, а саме ч. 1 ст. 1049 ЦК України.
Позивач в судове засідання не зявився, проте від нього до суду надійшла заява, в якій він зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить справу розглядати у його відсутність.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце судового засідання, про що свідчить оголошення на електронному сайті суду, та почтові повідомлення, за зареєстрованим місцем проживання відповідно до вимог ч. 7 ст. 128 ЦПК України, від нього також не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, ним не поданий відзив. Суд вважає, що відповідач не зявився у судове засідання без поважних причин.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача та відповідача ОСОБА_2 і ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Конвенцію ратифікованоЗаконом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 р.) «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку».
Верховний Суд України у листі від 25 січня 2006 року № 1-5/45 зазначає, що «критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів». Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Суд приходить до висновку, що відповідач, який не пребуває у судові засідання без поважних причин, зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи.
Під зловживанням правом розуміють особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у соціально шкідливих вчинках суб`єкта права, у використанні недозволених конкретних форм у межах дозволеного законом загального типу поведінки, що суперечить цільовому призначенню права.
Суд, дослідивши надані йому письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з наступного.
ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
ч.3 ст.12 ЦПК України, передбачено що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
ч.1.ст.76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
ч.1 ст.95 ЦПК України передбачено, що письмові докази є документи, які містять дані для правильного вирішення справи.
Стаття 81. ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Частиною першою статті 1049 ЦК України встановлено, що за договором позики на позичальникові лежить обов`язок повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором.
Згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).
Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.
За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.
Отже, досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, а також надавати оцінку всім наявним доказам і залежно від установлених результатів - робити відповідні правові висновки. Дана правова позиція відображена у постанові ВСУ у справі за № 6-487цс17.
Дослідженою борговою розписки від 04.02.2019 року судом встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) ОСОБА_1 передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник ОСОБА_2 зобов`язується повернути позикодавцеві, таку ж суму грошових коштів (суму позики).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів встановив, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено.
До стягнення підлягають 768.40 грн. документально підтверджених судових витрат. За таких обставин позов підлягає до задоволення частково.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, 526, 536, 610, 1049, 1050 ЦК України, керуючисьст.ст. 4, 10, 12, 82, 141, 263,264, 265, 268, 280, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_1 ) про стягнення боргу за розпискою - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму основного боргу у розмірі 60 845 грн (шістдесят тисяч вісімсот сорок п`ять гривень, нуль копійок).
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , сплачений ним судовий збір в розмірі 768.40 грн.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошеннярішення апеляційної скарги.

Суддя: М.П. Орендарчук