Провадження № 2/761/3682/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Мехеді А.В.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Осадчого А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Просто-Страхування» про стягнення несплаченого страхового відшкодування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Просто-Страхування», у якому просив стягнути з відповідача на свою користь несплачену страхове відшкодування у розмірі 55 140 (п`ятдесят п`ять тисяч сто сорок) грн. 76 коп., та судові витрати у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

Позовні вимоги мотивує тим, що 02 січня 2019р. о 14 год. 30 хв. ОСОБА_1 ( надалі - Позивач) керуючи автомобілем «BMW» д.н.з. НОМЕР_1 та рухаючись по вул. Велика Кільцева Дорога в м. Києві в напрямку м. Вишневе, для здійснення розвороту не зайняв крайню ліву смугу руху, яка призначена для гальмування та розвороту, своєчасно не перестроївся в крайню ліву смугу руху, в результаті чого допустив зіткнення з автомобілем «Mercedes Benz» д.н.з. НОМЕР_2 , під керування водія ОСОБА_3 , що призвело до механічних пошкоджень обох транспортних засобів. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.п. 2.3(б), 10.3, 10.8 Правил дорожнього руху, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 124 КУпАП.

Крім цього, ОСОБА_3 02 січня 2019 року о 14 год. 30 хв. керуючи автомобілем «Mercedes Benz» д.н.з. НОМЕР_2 та рухаючись по вул. Велика Кільцева Дорога в м. Києві, не дотрималася безпечної швидкості руху та безпечної дистанції , не слідкувала за змінною дорожньої обстановки в результаті чого допустила зіткнення з автомобілем «BMW» д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_1 , що призвело до механічних пошкоджень обох транспортних засобів. Своїми діями ОСОБА_3 порушила п.п. 2.3.(б),12.1, 13.1 Правил дорожнього руху, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 124 КУпАП.

Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження, відтак Позивачу було завдано матеріальної шкоди.?

Постановою Святошинського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, внаслідок якого трапилась зазначена дорожньо-транспортна подія, визнано обох водіїв, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

З метою визначення об`єктивного розміру матеріально збитку завданого внаслідок ДТП, Позивач звернутися до суб`єкта оціночної діяльності «ПП ОСОБА_4 ». За результатами огляду пошкодженого транспортного засобу «BMW-530D», керуючись Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерством юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395, «ПП ОСОБА_4 » складено Звіт № 1358 від 29.01.2019р. «Про визначення вартості матеріального збитку автомобіля BMW-530D» (далі - Звіт №1358). Згідно Звіту №1358 вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля BMW-530D в результаті пошкодження внаслідок ДТП складає 110 281,52 грн.

На момент настання ДТП була застрахована відповідно до полісу ОСЦПВВНТЗ №АМ6752024 виданого ПрАТ «ПРОСТО СТРАХУВАННЯ» (надалі - Відповідач), дійсного на дату ДТП. Керуючись нормами Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», Позивач звернувся до Відповідача та надав усі необхідні документи, передбачені ст. 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у тому числі Заяву про страхове відшкодування.

Листом від 08 січня 2019 року Відповідач відмовив у виплаті страхового відшкодування. На підставі зазначеного позивач звернувся з даним позовом.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 січня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

08 травня 2020 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву у якій відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

06 липня 2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив. В останньому позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, з підстав, що викладені у позові.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував. Просив Відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 02 січня 2019 року по вул. Велика Кільцева Дорога в м. Києві, мала місце дорожньо-транспортна пригода за участю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Постановою Святошинського районного суду м. Києва від 23 січня 2019 року винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, внаслідок якого трапилась зазначена дорожньо-транспортна подія, визнано обох водіїв, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України визначено, що шкода, завдана внаслідок кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Згідно з ч. 1 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» потерпілими є юридичні та фізичні особи, життю, здоров`ю та/або майну яких заподіяна шкода внаслідок дорожньо-транспортної пригоди з використанням транспортного засобу».

На момент настання ДТП була застрахована відповідно до полісу ОСЦПВВНТЗ №АМ6752024 виданого ПрАТ «ПРОСТО СТРАХУВАННЯ».

З метою визначення об`єктивного розміру матеріально збитку завданого внаслідок ДТП, Позивач звернутися до суб`єкта оціночної діяльності «ПП ОСОБА_4 ». За результатами огляду пошкодженого транспортного засобу «BMW-530D», керуючись Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерством юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395, «ПП ОСОБА_4 » складено Звіт № 1358 від 29.01.2019р. «Про визначення вартості матеріального збитку автомобіля BMW-530D».

Згідно Звіту №1358 вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля BMW-530D в результаті пошкодження внаслідок ДТП складає 110 281,52 грн.

Відповідно до п.36.3. ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі якщо відповідальними за заподіяння неподільної шкоди взаємопов`язаними, сукупними діями є декілька осіб, розмір страхового відшкодування (регламентної виплати) за кожну з таких осіб визначається шляхом поділу розміру заподіяної шкоди на кількість таких осіб.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 1188 ЦКУ, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.

Судом встановлено і це не оспорювалось сторонами, що Листом від 08 січня 2019 року Приватне акціонерне товариство «Просто-Страхування» відмовив у виплаті страхового відшкодування ОСОБА_1 . Відмова була у зв`язку з тим, що позивачем було подано не повний комплект документів.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію Литовської республіки № НОМЕР_3 , власником транспортного засобу «BMW» р/н НОМЕР_1 на момент ДТП було MB «Balticos Servisas».

У своєму відзиві відповідачем зазначено, що позивачем не був наданий належним чином оформлений та завірений документ, що підтверджує право власності на пошкоджене майно на день скоєння ДТП.

Однак із матеріалів справи вбачається, що відповідно до копії договору купівлі-продажу транспортного засобу «BMW» р/н НОМЕР_1 від 07.12.2018 року укладеного між ОСОБА_1 та MB «Balticos Servisas», митною декларацією від 27.12.2018 року, довідкою Державного підприємства REGITRA.

Відповідно до цього, на момент ДТП власником транспортного засобу «BMW» р/н НОМЕР_1 та особою, яка має право на отримання страхового відшкодування є ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 35.2. ст. 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» був наданий Страховику для прийняття рішення про виплату або відмови у виплаті страхового відшкодування, зокрема:

-паспорт громадянина, довідка про присвоєння одержувачу реєстраційного номеру облікової картки платника податку;

-документ, що посвідчує право заявника на отримання страхового

-відшкодування (довіреність, договір оренди, свідоцтво про право на спадщину), документ, що підтверджує право власності на пошкоджене майно на день скоєння дорожньо-транспортної пригоди - и саме реєстрацію транспортного засобу

Таким чином, відповідачу були надані усі документи, які передбачені Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Верховний суд у Постанові №754/1114/15-ц від 14 лютого 2018 року прийшов до висновку, що завдання потерпілому шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, внаслідок ДТП породжує деліктне зобов`язання, в якому право потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується з відповідним обов`язком боржника - відшкодувати шкоду (особи, яка завдала шкоди, відшкодувати цю шкоду). Водночас така ДТП слугує підставою для виникнення договірного зобов`язання згідно з договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника - в договірному зобов`язанні ним є страховик.

Зазначені зобов`язання не виключають одне одного. Деліктне зобов`язання - первісне, основне зобов`язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди. Натомість страхове відшкодування - виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, в результаті якої завдана шкода, буде кваліфікована як страховий випадок. Одержання потерпілим страхового відшкодування за договором не обов`язково припиняє деліктне зобов`язання, оскільки страхового відшкодування може бути недостатньо для повного покриття шкоди й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов`язаною. При цьому потерпілий стороною договору страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів не є, але наділяється правами за договором: на його, третьої особи, користь страховик зобов`язаний виконати обов`язок щодо страхового відшкодування.

Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (ч.1 ст.12 ЦК). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (ч.2 ст.14 ЦК).

Відповідно до ст.511 ЦК зобов`язання не створює обов`язку для третьої особи. У випадках, установлених договором, зобов`язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора.

Згідно із чч.1 та 4 ст.636 ЦК договором на користь третьої особи є договір, в якому боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок на користь третьої особи, яка встановлена або не встановлена в договорі. Якщо третя особа відмовилася від права, наданого їй на підставі договору, сторона, яка уклала договір на користь третьої особи, може сама скористатися цим правом, якщо інше не випливає із суті договору.

З огляду на вищенаведене право потерпілого на відшкодування за рахунок особи, яка завдала шкоди, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, хоч цей договір і укладений на користь третіх осіб. Закон надає потерпілому право одержати страхове відшкодування, але не зобов`язує одержувати його. При цьому відмова потерпілого від права на одержання страхового відшкодування за договором не припиняє його права на відшкодування в деліктному зобов`язанні.

Таким чином, потерпілому як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов`язань - деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування, або шляхом звернення до страховика, в якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільну відповідальність, із вимогою про виплату страхового відшкодування, або шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених ст.1194 ЦК підстав.

Потерпілий вправі відмовитися від свого права вимоги до страховика та одержати повне відшкодування шкоди від особи, яка її завдала, в рамках деліктного зобов`язання, незалежно від того, чи застрахована цивільно-правова відповідальність особи, яка завдала шкоди. У такому випадку особа, яка завдала шкоди й цивільно-правова відповідальність якої застрахована, після задоволення вимоги потерпілого не позбавлена права захистити свій майновий інтерес за договором страхування та звернутися до свого страховика за договором із відповідною вимогою про відшкодування коштів, виплачених потерпілому, у розмірах та обсязі згідно з обов`язками страховика як сторони договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності

Як вбачається з матеріалів справи, в порушення вимог ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу марки «Mercedes-Benz», реєстраційний номер НОМЕР_4 на момент настання ДТП не булла застрахована.

За таких обставин, правомірною є вимога позивача про відшкодування завданої шкоди.

Згідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

За умовами ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У відповідності до квитанції № 0.0..1 від 19 грудня 2019 року позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 768, 40 грн.

Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 223, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 280-282, 352 ЦПК України; ст.ст. 22, 23, 1166, 1188 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Просто-Страхування» про стягнення несплаченого страхового відшкодування - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Просто-Страхування» на користь ОСОБА_1 несплачену страхове відшкодування у розмірі 55 140 (п`ятдесят п`ять тисяч сто сорок) грн. 76 коп.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Просто-Страхування» на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , іпн - НОМЕР_5 ,

Приватне акціонерне товариство «Просто-Страхування», місцезнаходження - 04050, м. Київ, вул.Герцена, буд. 10, код ЄДРПОУ - 24745673.

Повний текст рішення складений 24 липня 2020 року.

Суддя: