ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/673/19 Номер провадження 22-ц/814/336/20Головуючий у 1-й інстанції Павлійчук А. В. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого: Триголова В.М.,

суддів: Дорош А.І., Панченка О.О.,

секретар: Ачкасова О.Н.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Полтава апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду

у справі за позовом ОСОБА_1 до Гриньківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів ім. М.В. Лисенка Глобинської районної ради Полтавської області про припинення дії, яка порушує право на працю та відновлення становища, яке існувало до порушення шляхом встановлення факту трудових відносин, визнання незаконних заходів дисциплінарного стягнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за ча вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Гриньківської загальноосвіньоїшколи І-Ш ступенів ім. М.В. Лисенка Глобинської районної ради Полтавської області про припинення дії, яка порушує право на працю та відновлення становища, яке існувало до порушення шляхом встановлення факту трудових вщносин, визнання незаконних заходів дисциплінарного стягнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У позовіОСОБА_1 просила встановити факт перебування у трудових відносинах з відповідачем; зобов`язати відповідача внести до трудової книжки вщомості щодо укладення трудового договору; визнати незаконними дії директора школи по видачі наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани та наказу про застосування дисциплшарного стягнення у вигляді звільнення; скасувати накази про застосування дисциплшарних стягнень; поновити позивача на посаді вчителя зарубіжної літератури Гриньківської загальноосвітньої школи та стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2019 року залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Гринківської загальноосвітньої школи І-Ш ступенів ім. М.В. Лисенка Глобинської районної ради Полтавськоїобласті про припинення дії, яка порушує право на працю та відновлення становища, яке існувало до порушення шляхом встановлення факту трудових відносин,

визнання незаконних заходів дисциплінарного стягнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Роз`яснено заявниці її право звернутися до суду повторно.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, яка подана й представником ОСОБА_2 , у скарзі просить ухвалу скасувати, як таку, що постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права і просить направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У апеляційній скарзі наголошуеться на тому, що представник позивача звертався до суду з заявами про проведения судових засідань у справі в режимівідеоконференції, однак ці заяви розглядалися із запізненням і у проведенні відеоконференцій судом було безпідставно відмовлено. Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди із ухвалами суду про відмову представнику позивача у проведенні судових засідань у справі в режимі вщеоконференцій.

У відзиві на апеляційну скаргу директор Гриньківської загальноосвітньої школи просить у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2019 року відмовити, посилаючись на те, що завчасне надіслання ухвали про неможливість проведення відеоконференції особі, що заявила клопотання, нормами цивільного кодексу не передбачено.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання позивача, суд першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явилася без поважних причин та не надала доказів поважності неявки до суду.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками місцевого суду, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача ОСОБА_2 звертався в суд із клопотаннями про проведення судових засідань 01.10.2019 року та 28.11.2019 року в режимі відеоконференції, у зв`язку із знаходженням у м.Києві та неможливістю прибути в Глобинський районний суд. Місцевим судом було відмовлено у задоволенні клопотань, з посиланням на відсутність технічної можливості проведення відеоконференцзв`язку із Печерським районним судом м.Києва, порушенням строків подання клопотання, а також недоведеністю стороною позивача перебування у м.Києві.

Однак, як слідує із матеріалів справи ухвали суду про відмову у задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_1 адвоката Халявки І.М. були постановлені та направлені заявнику у день судових засідань 01.10.2019 року та 28.11.2019 року, що позбавило сторону позивача бути завчасно повідомленим про неможливість проведення розгляду справи у режимі відеоконференції та необхідністю здійснення особистої явки до суду або наведенню поважних причин для відкладення розгляду чи подання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, представника позивача.

Разом з тим, слід зазначити, що з метою спонукання до добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд не позбавлений права застосувати до відповідних осіб заходи процесуального примусу, визначені главою 9 ЦПК України.

Відповідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність у суду інформації про причини неявки.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить статтю 6 Конвенції як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду місцевий суд не дав оцінки тим обставинам, що позивач та його представник на день розгляду справи, а саме на 01.10.2019 року та на 28.11.2019 року не отримали копії ухвал про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відео конференції. Не маючи доказів про обізнаність останніх про наявність такої ухвали, помилково прийшов до висновку про відсутність поважних причин повторної неявки їх у судове засідання.

Враховуючи викладене, висновки суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду є передчасними, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції - скасуванню із направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Разом з тим, необхідно окремо зауважити, що доводи апеляційної скарги про безпідставність відмов місцевого суду у задоволенні клопотань представника позивача щодо проведення судових засідань у режимі відеоконференції є неспроможними. Так, бронювання майданчика для проведення відеоконференції з іншим судом можливе лише за умови наявності вільного часу та місця у тому суді, на який покладено обов`язок організації зв`язку, і тільки за наявності вказаних обставин і можливостей, постановляється ухвала про проведення засідання в режимі відео конференції із направленням її відповідному суду та заявнику. Окрім того, статтею 212 ч.2 ЦПК України передбачено направлення копії заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції іншим учасникам справи, що заявником, у даному випадку, виконано не було.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, ст. 379, 382, 383 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 28 листопада 2019 року скасувати, а дану цивільну справу направити до того ж суду для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: В.М. Триголов

Судді: О.О. Панченко

А.І. Дорош