Справа №:755/974/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" лютого 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Прокуратури Донецької області, Головного управління Національної поліції України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди, заданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури та суду,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Прокуратури Донецької області, Головного управління Національної поліції України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди, заданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Згідно заявлених вимог позивач просила суд: відшкодувати їй моральну шкоду заподіяну незаконними діями органів досудового слідства, прокуратури та суду в розмірі 3 000 000,00 грн та зобов`язати Державну казначейську службу України сплатити їй зазначену суму за рахунок коштів державного бюджету.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 січня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу було запропоновано подати до суду позовну заяву в новій редакції, з урахуванням зазначених в ухвалі суду недоліків щодо змісту позовної заяви, виклавши позовні вимоги у спосіб, що забезпечить поновлення прав позивача та у спосіб, передбачений законом.

05 лютого 2020 року позивачем було отримано ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 28 січня 2020 року.

10 лютого 2020 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, до якої долучено позовну заяву в новій редакції.

Як убачається з поданої позовної заяви в новій редакції, позивач просить суд:

«1. Стягнути на мою користь із Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000000 гривень та понесені мною судові витрати в сумі 36000 грн.

2. Зобов`язати відповідачів - Головне управління Національної поліції України в Донецькій області та Прокуратуру Донецької області принести мені публічні вибачення за моє безпідставне затримання, арешт та тримання під вартою, безпідставне проведення обшуку та притягнення мене до кримінальної відповідальності через засоби масової інформації.»

Отже позивачем в позовній заяві в новій редакції було додатково викладено нову вимогу про зобов`язання відповідачів Головне управління Національної поліції України в Донецькій області та Прокуратуру Донецької області принести публічні вибачення.

Статтею 49 ЦПК України визначені процесуальні права та обов`язки сторін, згідно яких, серед іншого, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог, то фактично йдеться про подання іншого позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як і доповнення позову новою (додатковою) позовною вимогою, не допускається.

Крім того, в будь-якому випадку, збільшити або зменшити позовні вимоги, змінити предмет або підстави позову позивач вправі після відкриття провадження у справі, а не на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, оскільки суд не в праві вирішувати за позивача з яким позовом той має звертатися та з яких підстав.

Діючим цивільним процесуальним законодавством України збільшення або зменшення позовних вимог, зміна предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі, не передбачені.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивач не усунула недоліки позовної заяви відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 28 січня 2020 року, суд вбачає визначені законом підстави для повернення позовної заяви позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 4, 8, 49, 175, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Прокуратури Донецької області, Головного управління Національної поліції України в Донецькій області, про відшкодування моральної шкоди, заданої незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури та суду - повернути позивачеві.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: