Справа № 310/6601/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 вересня 2020 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Вайнраух Л.А. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Долинської сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Приватне сільськогосподарське підприємство Агрофірма «Смірнова», про встановлення факту, що має юридичне значення, та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И Л А:

Представник позивачів, що діє на підставі довіреності та ордера на надання правової допомоги, адвокат Віткова В.В. в інтересах позивачів 14.09.2020 звернулась до суду із вказаною позовною заявою, просить: визнати факт того, що ОСОБА_3 був членом КСП ім. Смірнова, та відповідно до списку, що додається до Державного акту на право колективної власності на землю серії ЗП 00080, виданого КСП ім.Смірнова, зареєстрованого 22.03.1994 за №159, внесений за №279, мав право на земельну частку (пай) у вказаному КСП, розміром 7,092 умовних кадастрових гектари, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), вартістю 21 386,20 гривень; визнати за кожним з позивачів право власності на 1/2 частку спадкового майна у вигляді права на земельну частку (пай) в КСП ім.Смірнова, правонаступником якого є Приватне сільськогосподарське підприємство Агрофірма «Смірнова», , розміром 7,092 умовних кадастрових гектари, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), вартістю 21 386,20 гривень, в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Справу передано в провадження визначеного головуючого судді 15.09.2020 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2020.

Суддя, перевіривши виконання вимог ст. 175-177 ЦПК України, встановила, що позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За нормою п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За положеннями ч.1,2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, у позовній заяві представником позивача вказано ціну позову, що дорівнює 21 386,20 гривень та підтверджується відповіддю Міського управління у Бердянському району та м.Бердянську ГУ Держгеокадастру у Запорізькій області від 06.03.2019 станом на 12.02.1997. Таким чином, актуальна ціна позову не підтверджена належними та допустимими доказами.

Судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Оцінка дійсної вартості майна, майнових прав має бути проведена із врахуванням норм ст. 5, 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність". Як вказано у ч.1 зазначеного закону, положення цього Закону поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні.

Також, позивачами заявлено також одну вимогу немайнового характеру, стосовно встановлення факту, що має юридичне значення, судовий збір за розгляд якої має бути сплачений окремо. Відповідно до п.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір, ставка якого дорівнює 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, слід зауважити, що відповідно до ч.3,7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених ст. 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Проте, точна ціна позову й, відповідно, ставка судового збору за розгляд майнових вимог може бути визначена в разі встановлення дійсної вартості спірного майна, тобто, до проведення оцінки, на час постановлення цієї ухвали є передчасною.

Крім того, суддею встановлено, що в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України представником позивачів не зазначено докази, що підтверджують вказані обставини. Так, у розумінні ст.2 Закону №899-IV від 05.06.2003 «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)», основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. Документами, що посвідчують право на земельну частку (пай), також є: свідоцтво про право на спадщину; посвідчені у встановленому законом порядку договори купівлі-продажу, дарування, міни, до яких додається сертифікат на право на земельну частку (пай); рішення суду про визнання права на земельну частку (пай).

Представник позивачів у позовній заяві стверджує, що до складу спадкового майна, що залишилось після смерті спадкодавця, входить, серед іншого, право на земельну частку (пай) в КСП ім.Смірнова розміром 7,092 ум.кадастрових гектара. Проте, вказаних доказів, що посвідчують право на земельну частку (пай) спадкодавця ( ОСОБА_3 ) суду не надано.

За змістом ч.4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. Крім того, згідно з ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у ч.1 цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Вичерпно умови для відстрочення/звільнення позивача від сплати судового збору передбачені ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», проте, у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, доданому представником позивачів до позовної заяви, доказів, що підтверджують дотримання таких умов, не наведено, важкого матеріального становища позивачів не надано. Так, стороною позивача не долучено належних доказів на підтвердження розміру щомісячного доходу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , або його відсутність. Тому, у задоволенні клопотання суддя вважає за необхідне відмовити.

Відповідно до ч.1,2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху в порядку ст. 185 ЦПК України, із наданням п`ятиденного строку для усунення вказаних недоліків з дня вручення ухвали.

Реквізити для сплати судового збору розміщені на веб-сторінці суду за посиланням: https://bdm.zp.court.gov.ua/sud0801/gromadyanam/tax/

Керуючись ст. 175-177, 185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні клопотання представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Віткової Вікторії Володимирівни, про відстрочення сплати судового збору, поданого в інтересах позивачів, -відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Долинської сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Приватне сільськогосподарське підприємство Агрофірма «Смірнова», про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності в порядку спадкування за законом, -у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши позивачам строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх виправлення, шляхом подання до матеріалів справи уточненої позовної заяви, яка відповідає вимогам ст.175, 177 ЦПК України, із зазначенням дійсної ціни позову, та надання належних доказів на підтвердження сплати судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею (21.09.2020) та оскарженню не підлягає.

СуддяЛ. А. Вайнраух