Провадження № 2-п/521/80/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого судді Бобуйка І.А.,

секретаря судового засідання Петренчук О.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси 26.11.2018 року по справі № 521/15788/18 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

26.11.2018 року заочним рішення Малиновського районного суду м. Одеси у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригодивимоги ОСОБА_2 було задоволено та стягнено з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 суму збитків, що дорівнюють різниці між фактичним розміром шкоди та страхованим відшкодуванням в розмірі 27 541,77 грн., витрати пов`язані з проведенням оцінки визначення розміру матеріальних збитків у сумі 1300 грн. та суму сплаченого судового збору в розмірі 704,80 грн.

10.09.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з заявою про перегляд заочного рішення, в якій просив скасувати заочне рішення суду. В обґрунтування вказаної заяви, зазначено, що ОСОБА_1 не згоден з даним заочним рішенням та вважає позовні вимоги позивача безпідставними. У встановленому законом порядку він повідомлений не був.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив.

ОСОБА_4 представник ОСОБА_1 подав до суду заяву, в якій просив слухати справу без його особистої участі.

Суд, перевіривши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, з огляду на наступні обставини.

Так, згідно ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як передбачає ст. 288 ч. 1 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд звертає увагу ОСОБА_1 , що суд може скасувати заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання, не подав відзиву на позовну заяву та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його докази щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов суд може скасувати заочне рішення і призначити справи для розгляду в загальному порядку.

Отже, суд в порядку ст. 288 ЦПК України, має провести оцінку поважності причин неповідомлення відповідачем про причини своєї неявки в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та оцінити надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що заочне рішення було винесене на підставі неявки відповідача по справі у судове засідання, яке відбулось 16.11.202018 року та у судове засідання, яке відбулось 26.11.2018 року.

Відповідно до відповіді Відділу адресно довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області (Вхід.№ ЕП 6166 від 18.10.2018 року) на запит Малиновського районного суду м. Одеси відповідач ОСОБА_1 , зареєстрованим/знятим з реєстрації в м. Одесі та по Одеській області не значиться.

Відповідно до статті 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а в разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Пунктом 15.12 параграфу 2 Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно листа № 10-2141/18 від 24.01.2018 року голови Державної судової адміністрації України З. Холоднюка, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи інформація про виклик у справі відповідача, третьої особи, свідка, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, розміщується безпосередньо судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України.

Отже, відповідач не був позбавлений права та можливості звернутись до суду із заявою про відкладення розгляду справи в порядку ст.ст. 43, 223, 240 ЦПК України у випадку неможливості явки до судового засідання або повідомити про причин неявки, в матеріалах справи подібних заяв не виявлено.

Тому доводи заявника щодо поважності причин неявки до судового засідання не можуть бути розцінені судом в якості підстави для скасування постановленого судового рішення.

Крім того, судом звернуто увагу на те, що заявником не вказано жодних посилань на будь-які докази, які на його думку мають істотне значення для правильного вирішення справи, і які він не надав до суду з причини його відсутності у судовому засіданні.

Отже, суд приходить до висновку, що твердження заявника є надуманими, необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності загалом, а також фактичним обставинам процесу та процедури розгляду даної справи. Наведені доводи представника заявника про перегляд вищевказаного заочного рішення є необґрунтованими, оскільки ним не зазначено обставини, які перешкоджали ОСОБА_1 з`являтися до суду або надати заяву про перенесення розгляду справи, що свідчить про свідоме невжиття заходів щодо реалізації своїх процесуальних прав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 був повідомленим належним чином про час і місце розгляду вищевказаної цивільної справи, наведені заявником причини неявки у судові засідання суд визнає не поважними.

Також, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки надані заявником докази при подачі заяви про перегляд заочного рішення, також, були подані позивачем при зверненні до суду з позовом та судом надано їм правову оцінку, крім того обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та відсутність належного повідомлення про розгляд справи.

Відповідно до ст. 287 ч.ч.1, 2, 3 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Головуючий відкриває судове засідання і з`ясовує, хто з учасників справи з`явився, встановлює їх особу, перевіряє повноваження представників, після чого повідомляє зміст заяви і з`ясовує думку сторін та інших учасників справи щодо вимог про перегляд заочного рішення. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи все вищевикладене, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, підстав для скасування заочного рішення від 26.11.2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287, 288, 260-263 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси 26.11.2018 року по справі № 521/15788/18 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним Процесуальним Кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: І.А. Бобуйок