КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
єдиний унікальний номер справи 755/8263/2020
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:

судді - доповідача: Білич І.М.

суддів: Лапчевської О.Ф., Сушко Л.П.

при секретарі: Кемському В.В.

за участю: представників позивача - Путята Т.М.,Беляєва С.А., Вітязь Д.О.,Дригваль

С.А., Заводова Л.І., Зайцева В.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Воскресенська 12Г» на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2020 року, постановлену під головуванням судді Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О.,

по цивільній справі № 755/8263/2020 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Воскресенська 12Г» до Товариства з обмеженою відповідальності «Підрядне спеціалізоване ремонтно-будівельне управління №3 Київзеленбуд», третя особа - Київська міська рада, про захист добросусідства.

в с т а н о в и л а:

У червні 2020 року ОСББ «Воскресенська 12Г» звернулося до суду з позовом, в якому просило зобов`язати ТОВ «Підрядне спеціалізоване ремонтно-будівельне управління №3 Київзеленбуд» утриматися від порушення правил добросусідства та заборонити відповідачу використовувати земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :66:134:0005 не за цільовим призначенням, тобто для цілей, відмінних від обслуговування та експлуатації виробничої бази.

В обґрунтування позовних вимог посилаючись на те, що відповідач є користувачем земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :66:134:0005, яка є суміжною з земельними ділянками, на яких розташований житловий багатоквартирний будинок за адресою: АДРЕСА_2 та фактичним користувачем яких є позивач, як управитель відповідного будинку. Між тим, всупереч цільовому призначенню земельної ділянки з кадастровим номером :66:134:0005 (обслуговування та експлуатація виробничої бази), за адресою: АДРЕСА_1 ведуться підготовчі та будівельні роботи щодо будівництва житлового комплексу, що на думку позивача, є порушенням правил добросусідства, встановлених ст. 103 ЗК України, а також загрожує безпечному проживанню власників квартир у будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2020 року у відкритті провадження у справі відмовлено, позивачу роз`яснено право на звернення з позовом за правилами господарського судочинства.

Не погодившись з ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, за результатами розгляду якої просив ухвалу скасувати, направивши справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Посилаючись на те, що судом не враховано правову позицію, висловлену Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року по справі №826/25099/15, згідно якої спори щодо додержання правил добросусідства підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відзив на апеляційну скаргу подано не було.

У судовому засіданні представники позивача підтримали подану апеляційну скаргу та просили суд її задовольнити.

Відповідач будучи повідомленим про розгляд справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явився, поважність причин своєї неявки суду не повідомив (а.с. 100).

Колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача в силу вимог ст.372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, що з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції керувався положеннями п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, згідно якого суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Враховуючи суть спору, зміст позовних вимог, підстави для звернення до суду з позовом, а також суб`єктивний склад учасників справи, суд першої інстанції роз`яснив позивачу його право для звернення до Господарського суду м. Києва з позовом передбаченому нормами ГПК України.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна, виходячи з наступного.

Колегія суддів вважає, що сам по собі суб`єктний склад спору без врахування характеру спірних правовідносин не може бути єдиною та визначальною ознакою його юрисдикції.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору між сторонами є дотримання відповідачем правил добросусідства в частині використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

У силу положень ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності та інші справи у визначених законом випадках, що наведені у переліку у ч. 1 ст. 20 ГПК України. Серед яких спори про дотримання правил добросусідства відсутні.

Спірні правовідносини, що виникають на підставі господарської діяльності сторін, відсутні. Господарських правочинів між сторонами також не укладалося.

Спори щодо додержання правил добросусідства (обов`язку власників і землекористувачів обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей), розглядаються судами у порядку цивільного судочинства за нормами ст. ст. 103 - 109 Земельного кодексу України, у тому числі і коли вони попередньо не розглядалися відповідним органом місцевого самоврядування чи органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року по справі №826/25099/15)

Враховуючи зазначені висновки Великої Палати, а також те, що підставою звернення до суду з даним позовом ОСББ «Воскресенська 12Г» є положення ст. 103 ЗК України, колегія суддів вважає, що даний спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства незважаючи на суб`єктивний склад учасників справи.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що ухвала суду як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду у відповідності до положень ст. 379 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.368, 372, 374, 379, 381 -384, 387 ЦПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Воскресенська 12Г» задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2020 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення,касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 18 вересня 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: