УХВАЛА

29 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 753/12116/16-ц

провадження № 61-6080св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Центр надання адміністративних послуг Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року в складі судді Даниленко В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року в складі колегії суддів: Шебуєвої В. А., Оніщука М. І., Крижанівської Г. В.,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з указаним позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Центр надання адміністративних послуг Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просила усунути їй перешкоди у здійсненні нею права власності та визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 та зняти його з реєстрації за вказаною адресою.

У листопаді 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 , в якому просив продовжити строк збереження за ним житлового приміщення у квартирі АДРЕСА_1 до дати ухвалення рішення в справі; вселити його у квартиру АДРЕСА_1 ; встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , закріпивши за ним право користування кімнатою площею 12 кв. м та місцями загального користування.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року, позов ОСОБА_1 задоволено.

Усунуто перешкоди ОСОБА_1 у користуванні власністю шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 та зняття його з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 .

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 відмовлено.

У квітні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити, а його зустрічний позов задовольнити.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У травні 2020 року вказана справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Підстави для виклику сторін відсутні.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Центр надання адміністративних послуг Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, та зняття з реєстраційного обліку; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року в складі судді Даниленко В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2020 року в складі колегії суддів: Шебуєвої В. А., Оніщука М. І., Крижанівської Г. В., призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. С. Жданова
А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко