Дата документу 06.03.2020 Справа № 554/1974/20
Провадження № 2-н/554/396/20
УХВАЛА

Іменем України

06 березня 2020 року суддя Октябрського районного суду м.Полтави Троцька А.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Приватного акціонерного товариства заборгованості по розрахунку з підзвітними особами на дату звільнення та середнього заробітку за весь час затримки виплати належних працівникові при звільненні сум, -

ВСТАНОВИВ :

05.03.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Октябрського районного суду м.Полтави суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з Приватного акціонерного товариства заборгованості по розрахунку з підзвітними особами на дату звільнення в розмірі 16459, 19 грн. та середнього заробітку за весь час затримки виплати належних працівникові при звільненні сум в розмірі 379059, 12 грн.

Ознайомившись з матеріалами заяви вважаю необхідним відмовити у видачі судового наказу, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених ст. 161 цього Кодексу.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 161 ЦПК України, судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно з п.1 ч.3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.1. ст. 164 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Згідно з пп. 4-1 п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою заяви про видачу судового наказу становить 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті складає 210,20 грн.

Як визначено у п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати.

В той же час згідно правового висновку, викладеного в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року № 910/4518/16, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, а отже відповідні пільги щодо сплати судового збору не поширюються на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином заявник ОСОБА_1 не звільняється від сплати судового збору за подання даної заяви про видачу судового наказу.

Враховуючи те, що до заяву про видачу судового наказу не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору, заява не відповідає вимогам п.1 ч.3 ст. 163 ЦПК України.

Згідно п.1 с.1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків (ч.1 ст. 166 ЦПК).

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про необхідність відмовити у видачу судового наказу.

Керуючись ст.ст. 163-166, 260, 353ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Приватного акціонерного товариства заборгованості по розрахунку з підзвітними особами на дату звільнення та середнього заробітку за весь час затримки виплати належних працівникові при звільненні сум.

Ухвала набирає законної сили через п`ятнадцять днів з дня її постановлення, якщо на неї не буде подана апеляційна скарга учасниками справи.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції - до Полтавського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Октябрського районного

суду м. Полтави А.І.Троцька