Справа № 712/7687/20
Провадження 2/712/2013/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2020 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А., розглянувши позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Енгельса 156/4» до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Енгельса 156/4» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

27 жовтня 2020 року відповідачем ОСОБА_1 подано до суду зустрічний позов до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Енгельса 156/4» про визнання рішення неправомірним, протоколу загальних зборів недійсним та скасування рішення та протоколу.

Відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України, форма і зміст зустрічного позову має відповідати вимогам ст. 175 і 177 ЦПК України.

Перевіривши зустрічний позов, було встановлено, що останній не відповідає ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. В даному випадку до сплати підлягає 840 грн.80 коп. судового збору за одну вимогу немайнового характеру.

Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України», зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Так, позивачем за зустрічним позовом пред`явлено дві вимоги немайнового характеру.

Однак, позивачем за зустрічним позовом судовий збір сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру, а докази на підтвердження сплати судового збору за другу позовну вимогу немайнового характеру, до позову не долучено.

Крім того, згідно з положеннями п. п. 5, 6, 7, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Позивачем за зустрічним позовом не зазначено доказів, що підтверджують обставини, вказані ним у зустрічному позові.

Крім цього, позивачем за зустрічним позовом не додано відповідні докази до зустрічної позовної заяви, та будь-які вказівки на докази, які не можуть бути подані разом із зустрічною позовною заявою (за наявності) зустрічна позовна заява також не містить.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України. суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, суд вважає необхідним залишити позов без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 194 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Енгельса 156/4» про визнання рішення неправомірним, протоколу загальних зборів недійсним та скасування рішення та протоколу - залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк у десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

В разі якщо позивачем за зустрічним позовом не буде усунуто недоліки зустрічної позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси В.А. Романенко