28.09.2020 Справа № 756/8585/20
Унікальний №756/8585/20
Провадження №2/756/4780/20
УХВАЛА

28 вересня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання дій неправомірними, зобов`язання зняти арешт з майна, -

встановив:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві у якому просить: визнати неправомірною відмову державного виконавця Рудьковської О.С. в розгляді заяви щодо зняття арешту з майна, належного на праві власності ОСОБА_2 , накладеного постановою від 04.06.2017 року у об`єднаному виконавчому провадженні №54243048; зобов`язати Оболонський районний відділ Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зняття арешт з майна, що належить на праві власності ОСОБА_2 .

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлюються ст. 175 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 1, та п. 4, п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, спосіб захисту права або інтересів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У відповідності до ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У відповідності до абзацу 2 п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» вимоги інших осіб щодо належності їм, а не боржнику майна, на яке накладено арешт, вирішуються шляхом пред`явлення ними відповідно до правил підвідомчості (ст. 24 ЦПК, ст. 12 ГПК) позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту. В такому ж порядку розглядаються вимоги осіб, які не є власниками майна, але володіють ним на законних підставах.

У відповідності до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 року №6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

В порушення ст. 175 ЦПК України ОСОБА_1 не зазначено доказів та обґрунтувань на підтвердження порушень цивільного права позивача зі сторони Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та не обґрунтовано можливості її звернення із даним позовом саме до виконавчої служби. Крім того, позовна заява не містить достатніх відомостей про осіб в інтересах яких здійснювався арешт майна та у зв`язку із чим вчинені вказані обмеження.

Таким чином, позивачу необхідно визначитись із обґрунтуванням та змістом позовних вимог, складом осіб які мають брати участь у справі, їх процесуальним статусом, вказати осіб в інтересах яких та у зв`язку з чим здійснювався арешт майна.

За ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору та всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У відповідності до Закону України «Про судовий збір» від 04.08.2011 року визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч.2 ст. 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, що подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами п.10 ч.1 ст. 176 ЦПК України, які кореспондуються з ст. 6 п. 3 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, з огляду на кількість та зміст вимог, позивачем судовий збір сплачено не у належному розмірі.

За таких обставин, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 24.07.2020 року позовну заяву залишено без руху для надання можливості усунення вказаних недоліків.

Позивач 07.08.2020 року через канцелярію суду подала заяву про усунення недоліків, долучивши до заяви квитанцію про сплату судового збору.

При цьому позивач не виконала інші вимоги ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 24.07.2020 року, а саме не визначилась із обґрунтуванням та змістом позовних вимог, складом осіб які мають брати участь у справі, їх процесуальним статусом, не вказала осіб в інтересах яких та у зв`язку з чим здійснювався арешт майна.

У відповідності до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виправить вказані недоліки, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу Державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання дій неправомірними, зобов`язання зняти арешт з майна, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Шевчук