Справа № 304/1095/20 Провадження № 2/304/355/2020
У Х В А Л А

22 вересня 2020 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Гевці В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И Л А :

02.09.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 02.09.2020 справу розподілено судді ОСОБА_3 .

Суддею надіслано запити до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС в Закарпатській області у порядку ч. ч. 6, 7 ЦПК України та статті 16 Закону України «Про захист персональних даних» для отримання інформації про зареєстроване місце проживання позивача та відповідача відповідно.

10.09.2020 судом отримано відповідь, згідно з якою відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

21.09.2020 судом отримано відповідь, згідно з якою позивачка ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя, ознайомившись із матеріалами справи, дійшла до наступного висновку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Разом з тим ч. 5 ст. 4 ЦПК України регламентовано, що жодна особа не може бути позбавлена права брати участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

У відповідності до ст. 6 ЦПК України суд зобов`язаний поважати честь і гідність усіх учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Оскільки у позовній заяві зазначено, що у сторін немає дітей від шлюбу, разом із цим позивачем не зазначено про неможливість прибуття до суду за місцем проживання відповідача, у зв`язку із станом здоров`я чи з інших поважних причин, а також не додано будь-яких доказів домовленості подружжя про розгляд справи за місцем проживання будь-кого із них, то суд констатує, що цей позов про розірвання шлюбу не підсудний Перечинському районному суду Закарпатської області у розумінні ч. 2 ст. 28 ЦПК України. Застосуванню підлягають загальні правила територіальної юрисдикції (підсудності), визначені статтею 27 ЦПК України, відповідно до якої позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування.

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються.

Отже, враховуючи те, що заявлений позов про розірвання шлюбу до ОСОБА_2 , місце реєстрації якого розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , тобто за межами територіальної юрисдикції (підсудності) Перечинського районного суду Закарпатської області, а тому суддя дійшла до висновку, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу слід передати на розгляд до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області (адреса: 89000, Закарпатська область, Великоберезнянський район, смт. Великий Березний, вул. Шевченка, 22).

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 32, 187, 258 260, 261, 263, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

Цивільну справу № 304/1095/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу з доданими до неї матеріалами передати на розгляд до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області (адреса: 89000, Закарпатська область, Великоберезнянський район, смт. Великий Березний, вул. Шевченка, 22).

Справу передати на розгляд до Великоберезнянського районного суду Закарпатської області не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Гевці В. М.