Справа № 183/8291/19
№ 2/183/1878/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 вересня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судового засідання Пащенко А.С.,
розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення збитків,
У грудні 2019 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просять стягнути з відповідача спричинену їм суму збитків у розмірі 281480,95 грн.
В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач посилається на те, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» постачає електричну енергію мешканцям Дніпропетровської області.
09.02.2010 року, для визначення споживання та розрахунку електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , між позивачем та відповідачем, які фізичною особою-підприємцем, було укладено договір про постачання електричної енергії № 113. Відповідач, згідно витягу з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у відповідності до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно САА 474214 від 06.06.2003 року, являвся власником магазину за зазначеною вище адресою, де здійснював свою підприємницьку діяльність
Крім того, 21.11.2016 року між сторонами було укладено додаткову угоду № 1/11 идо Договору № 113 від 09.02.2010 року, у відповідності до якої сторони погодили строк дії договору до 01.10.2019 року.
Між тим, позивачеві стало відомо, що 05.05.2018 року ОСОБА_1 припинив свою підприємницьку діяльність, але договір залишився діяти на умовах, визначених у ньому за суб`єктивним складом, режимом споживання, потужності споживання тощо. Про припинення підприємницької діяльності відповідач не повідомив постачальника електричної енергії.
27 березня 2018 року представниками Енергопостачальника було виявлено порушення «Правил користування електричною енергією», затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 21.07.1996 року № 28, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить енергопостачальнику, поза розрахунковим приладом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконане приховано, а саме шляхом ізоляції ввідного дроту СІП 2х16 мм.кв, при включенні якого електроенергія споживається, однак приладом обліку не враховується. Місце підключення було приховане, виявити його без спеціальних засобів та часткового демонтажу будівлі було не можливо, вказане підключення поза межами лічильника було виявлено в присутності продавця магазину - ОСОБА_3 , а також в присутності працівників поліції, які були викликані для фіксації виявлення розкрадання електричної енергії. Відповідача в в телефонному режимі теж було запрошено бути присутнім під час фіксації розкрадання електричної енергії, однак останній відмовився.
Внаслідок виявленого порушення був складений Акт про порушення №120792 від 27.03.2018 року про порушення.
29.03.2018 року ОСОБА_1 був особисто присутнім на засіданні комісії по розгляду акту про порушення, обізнаний про наявність виявленого факту про розкрадання електричної енергії, на засіданні комісії не спростував доводів позивача щодо розкрадання електричної енергії
Посилаючись на п. 6.40зазначених вище «Правил користування електричною енергією», затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 21.07.1996 року № 28, у відповідності до яких у разі виявлення представниками енергопостачальної компанії явних ознак втручання в параметри засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті здійснюється відповідно до «Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику», затвердженої Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562. За підрахунками позивача, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає стягненню з ОСОБА_1 , з огляду на те, що він на момент виявлення порушення, являвся приватним підприємцем, становить 281480,95 грн.
В судове засідання представник позивача не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала, позов підтримала.
Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце засідання, причини неявки суду не повідомив, тому у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд з погодження позивача, провів заочний розгляд справи.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.
28 січня 2020 року відкрите спрощене позовне провадження у справі (а.с. 47-48).
Суд, дослідивши докази з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку.
На час укладення означеного договору діяли Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ), на які позивач посилається, як на підставу свого позову.
27.03.2018 року представниками енергопостачальної компанії був складений Акт про порушення № 120792, повноважною комісією було виявлено самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не належить енергопостачальнику, поза розрахунковим приладом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконане приховано, а саме шляхом ізоляції ввідного дроту СІП 2х16 мм.кв, при включенні якого електроенергія споживається, однак приладом обліку не враховується. Місце підключення було приховане, виявити його без спеціальних засобів та часткового демонтажу будівлі було не можливо (а.с. 31)
Споживача було повністю було відключено від центрів живлення, про що свідчить акт про усунення порушення «Правил користування електричною енергією» (а.с. 32).
Відповідно до Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 29.03.2018 було вирішено виконати розрахунок недоврахованої електроенергії по акту згідно Методики, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 із змінами і доповненнями Постановами НКРЕ №154 від 08.02.2007, №1384 від 18.12.2008, №1338 від 14.10.2010. Порушення відповідає п. 2.1.3. Методики (а.с. 34). На засіданні комісії споживач був присутній, не погодився з рішенням комісії.
За розрахунком постачальника електричної енергії кількість недоврахованої електроенергії склала 139262 кВт на суму 281480,95 грн. (а.с.35).
28 березня 2018 постачальником електричної енергії був сформований рахунок на оплату суми - 281480,95 грн. (а.с.36), зазначений рахунок споживач отримав.
Рахунок на оплату недорахованої електроенергії споживачем в добровільному порядку не оплачено, що стало приводом для звернення постачальника електроенергією до суду з позовними вимогами.
Відповідно до пункту 1 частин другої і третьої статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини та акти цивільного законодавства.
Згідно з частиною другою статті 275 Господарського кодексу України окремим видом договору енергопостачання є договір про постачання електричної енергії споживачу.
Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії, а також відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням електроенергії, регулюються, зокрема, Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (надалі також - ПРРЕЕ).
Частинами першою та другою статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" унормовано, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу (частина сьома статті 56 названого Закону).
Згідно з пунктом 1.2.1. вищевказаних Правил роздрібного ринку електричної енергії, на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Пунктом 3 частини третьої статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.
За приписами статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
В частині першій статті 216 Господарського кодексу України закріплено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.
Між тим, 05.05.2018 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 припинив свою господарську діяльність (а.с. 3).
Слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦКУ фізична особа - підприємець відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення. Фізична особа - підприємець, яка перебуває у шлюбі, відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм особистим майном і часткою у праві спільної сумісної власності подружжя, яка належатиме їй при поділі цього майна. (ч. 2 ст. 52 ЦКУ).
Як свідчить тлумачення ст. 526 ЦКУ цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.
У п. 70 постанови ВСУ від 05.06.2018 р. у справі №338/180/17 зроблено висновок, що у разі припинення підприємницької діяльності фізичною особою як її права, так і обов`язки за укладеними договорами не припиняються, а залишаються за нею як за фізичною особою. Висновок ВСУ, викладений у постанові від 04.12.2013 р. у справі №6-125цс13 підтверджений в п. 39 постанови ВСУ від 05.06.2018 р. у справі №338/180/17.
- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;
- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;
- споживання електроенергії поза засобами обліку;
- інших умов, визначених Методикою.
За пунктом 4.2.4. договору Споживач не несе відповідальності перед Постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1. - 4.2.3. цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини Постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.
Проаналізувавши подані позивачем доказі та викладені у позові обставини щодо виявлення факту розкрадання електричної енергії, суд дійшов висновку про доведеність факту порушення споживачем вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Розрахунок недоврахованої електроенергії по Акту про порушення №120792 від 29.03.2018 був виконаний позивачем на підставі підпункту 3 пункту 2.1. Методики, за яким порушенням є пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).
За підрахунками позивача, нарахування по акту про порушення ПРРЕЕ проведено з 02.09.2015 по 27.03.2018, кількість недоврахованої електроенергії становить 139262 кВт.год. на загальну суму 281480,95 грн.
Враховуючи встановлений Актом про порушення вид порушення, наявність в Акті даних для розрахунку, перевіривши розрахунок суми вартості недоврахованої електроенергії, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, позивачем вірно виконаний розрахунок суми вартості недоврахованої електроенергії. При заочному розгляді справи судом не виявлено порушень при до складанні Акту про порушення, наведених у пункті 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Так, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.
У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.
Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Дослідивши означений Акт про порушення та надані письмові докази, суд вважає, що позивачем доведений факт проведення 27.03.2018 року відповідної перевірки на об`єкті відповідача, в ході якої було виявлено втручання в роботу приладу обліку у той спосіб, який зазначено в акті.
Відповідач ознайомлений про наявність складеного акту, з протоколу засідання комісії по розгляду означеного акта про порушення, відповідачем не було подано доказів на спростування зазначених в акті фактів, як і не було подано таких доказів при заочному розгляді справи.
Визначаючи обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії, позивач правильно кваліфікував дії відповідача відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Як встановлено вище судом, матеріалами справи доводиться той факт, що відповідач вчинив дії по втручанню в роботу приладу обліку електричної енергії, що призвело до її безоблікового споживання. Це є порушенням умов укладеного з позивачем договору та положень Правил регулювання ринку електричної енергії, у зв`язку із чим позивач мав підстави для застосування до відповідача, який на той час був фізичною особо-підприємцем, оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості не облікованої внаслідок порушення електричної енергії.
Отже, оскільки відповідач порушив права та майнові інтереси позивача, вони підлягають захисту у обраний позивачем спосіб, а саме шляхом стягнення з відповідача в судовому порядку вартості не облікованої внаслідок порушення електричної енергії, як встановлена означеними вище законодавчими актами за таке правопорушення.
Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, та як наслідок задоволення позову в повному обсязі.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, відповідач повинен відшкодувати позивачу понесені ним судові витрати, а саме: судовий збір у розмірі 1921,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,76-82,89,141,263,265,280 ЦПК України, суд,-
Позов Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (код ЄДРПОУ 2335904), вартість недорахованої електричної енергії у розмірі 281480 гривні, 95 копійки (двісті вісімдесят тисяча чотириста вісімдесят гривень 95 копійок).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (код ЄДРПОУ 2335904) судовий збір в розмірі 1921,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів, з моменту отримання ним копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Сорока О.В.