Справа № 368/29/20
Провадження № 2/368/213/20
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позову без розгляду

"06" квітня 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, суд, -

В С Т А Н О В И В :

15.01.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, в якій позивач просила суд винести судове рішення, на підставі якого:

- стягнути з ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (паспорт НОМЕР_3 , ІПН НОМЕР_4 ) заборгованість в сумі 2700 доларів США, що за курсом 23,92 відповідно до офіційного встановлення НБУ на 14.01.2020 року складає 64584 грн. та судовий збір у розмірі 840 грн.

15.01.2020 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

12.03.2020 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання в загальному позовному порядку, призначено підготовче судове засідання на 14 год. 00 хв. 06.04.2020 року.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 06.04.2020 року, позивач ОСОБА_1 не з`явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява клопотання позивача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, а йцого позовну заяву залишити без розгляду.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 06.04.2020 року, відповідач та його представник, - адвокат Гарницький Павло Петрович не з`явилися, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшло письмове клопотання про залишення позову без розгляду.

Своє клопотання представник відповідача обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами процесуального права:

18.03.2020р. ОСОБА_2 (далі - відповідач) отримав поштовим відправленням Ухвалу судді Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В. від 12.03.2020р. про відкриття провадження у справі № 368/29/20 за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики разом з позовною заявою та додатками до неї.

Уважно ознайомившись з позовною заявою та доданими додатками до неї, вбачається, що вона подана з порушенням ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, позивач вказав неправдиві відомості в поданій позовній заяві, оскільки Солом`янським районним судом м. Києва, на даний час, розглядається аналогічна справа за № 760/930/20, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Провадження по справі № 760/930/20 відкрито суддею Солом`янського районного суду м. Києва Оксютою Т.Г. 25.02.2020р.

З реєстру офіційного веб-сайту Судової влади України вбачається, що позивач в один день подав два аналогічні позовні заяви до одного й того ж самого відповідача, з тим самим предметом позову та з тих самих підстав, напевно надіючись стягнути з відповідача суму вдаваної заборгованості в подвійному розмірі. Це свідчить про те, що позивач групо порушує норми ЦПК України та зловживає своїми процесуальними правами.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

На підставі вищевикладеного та у відповідності ст.ст. 43, 257 ЦПК України, сторона відповідача просить суд винести судове рішення у формі ухвали, на підставі якого:

- Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики по справі № 368/29/20 - залишити без розгляду;

- Повернути позивачу подану позовну заяву з додатками;

- Всі судові повідомлення та виклики - направляти в адресу представника відповідача - адвоката Гарницького Павла Петровича на його адресу, або через електронний суд.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, - задовольнити, шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в результаті чого 25 лютого 2020 року суддею Солом`янського районного суду міста Києва Оксютою Т.Г. винесено ухвалу про відкриття провадження у справі № 760/930/20, провадження № 2/760/4111/20.

Як вбачається з резолютивної частини ухвали, - відкрито спрощене провадження у справі.

Отже, позовна заява подана позивачем ОСОБА_1 з порушенням вимог п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

вбачається, що вона подана з порушенням ст. 175 ЦПК України.

Так, згідно положень п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд зазначає, що щодо кожної обставини справи, про які стверджує позивач, він повинен навести засіб доказування або засоби доказування, що виступають процесуальною формою доказу (ч. 2 ст. 76 ЦПК).

Так, певна обставина обґрунтування позовних вимог підтверджується тим чи іншим засобом доказування. Під час зазначення доказів требі пам`ятати про правила їх оцінки і, в першу чергу, - правило належності, оскільки саме воно зв`язує обставину та засіб доказування.

Вимога зазначення доказів, що підтверджують обставини позовних вимог позивачем може бути не виконана, якщо мова йде за обставини справи, які підтверджувати доказами не потрібно (ст. 82 ЦПК).

Проте, в такому разі варто навести причини не зазначення доказів, що підтверджують обставини.

Проте, як судом вказано та обгрунтовано вище, достеменно встановлено, що позивач не тільки не надав докази на підтвердження тієї обставини, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача, з тим самим предметом та з тих самих підстав, а, напроти, - умисно вказав неправдиві відомості в поданій позовній заяві, оскільки Солом`янським районним судом м. Києва, на даний час, розглядається аналогічна справа за № 760/930/20, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, провадження по якій здійснюється в порядку спрощеного провадження.

Відповідно, як вбачається з реєстру офіційного веб-сайту Судової влади України позивач ОСОБА_1 в один день подав два аналогічні позовні заяви до одного й того ж самого відповідача, з тим самим предметом позову та з тих самих підстав, що свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами на захист порушеного права.

Застосування норм процесуального права.

Згідно ч. 2 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Так, з огляду на вищевказані фактичні обставини справи, та вищевказану норму процесуального права, суд вважає, що в діях позивача ОСОБА_1 містяться ознаки зловживання процесуальними правами, тобто є дія, що суперечить завданню цивільного судочинства, що суперечить положенню ст. 44 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, - подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно, подання позивачем ОСОБА_1 позовної заяви до однієї і тієї ж особи з тих самих підстав та з того ж самого предмету, що, на думку суду, - є зловживання процесуальними правами, тягне за собою процесуальний наслідок, - залишення позову без розгляду, що прямо передбачено положенням п. 2 ч. 2 ст. 44, ч.ч. 3, 4 ст. 44, п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Отже, так як факт зловживання процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 виявлено під час стадії підготовчого судового засідання, суд в даному випадку застосовує положенняп. п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 2 ст. 12, ч. 4 ст. 12, ч. 1 ст. 44, п. 2 ч. 2 ст. 44, ч.ч. 3, 4 ст. 44, п. 4 ч. 1 ст. 257, п. 1 ч. 1 ст. 258, 259, 260, 263, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, - залишити без розгляду на підставі ч. 1 ст. 44, ч.ч. 2, 3, 4 ст. 44, п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, - та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена на підставі п. 27 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

На підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне сокарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Згідно ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України

Згідно п. 15.5 Перехідних Положень ЦПК України від 03 жовтня 2017 року, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Відповідно, ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області з моменту проголошення, а учасниками процесу, які не були присутні в залі судового засідання під час проголошення ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: О.В. Закаблук