Справа № 624/668/20
провадження № 2/624/287/20
У Х В А Л А

24 вересня 2020 року суддя Кегичівського районного суду Харківської області Крапівка Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Розсохуватської сільської ради Кегичівського району Харківської області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом до Розсохуватської сільської ради Кегичівського району Харківської області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Крутоярівка, Кегичівського району померла мати позивача ОСОБА_4 . Після смерті матері відкрилась спадщина, що складається з житлового будинку, розташованого в с. Крутоярівка та земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,1702 га, що розташована за межами населених пунктів Розсохуватської сільської ради. Спадкоємцями ОСОБА_4 , крім позивача, також є дочки спадкодавця ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . На протязі 6 місяців для прийняття спадщини позивач до нотаріуса не зверталась так як вважала, що питанням оформлення спадщини після смерті матері займаються її сестри. При цьому після спливу 6 місяців по смерті матері позивач розбираючи її особисті речі у її будинку виявила заповіт від 30.07.2019, відповідно до якого вищевказане майно мати заповіла саме позивачу. Про цей заповіт позивач не знала, мати їй про це не повідомляла. Строк для прийняття спадщини сплинув 12.02.2020, заповіт же позивач виявила в червні 2020 року. На її звернення до нотаріуса про прийняття спадщини, отримала відмову з причин пропуску строку на звернення з такою заявою. Також як вияснилось сестри позивача до нотаріуса теж не звертались з заявами про прийняття спадщини, тому спадкова справа після смерті матері не заводилась. У зв`язку з викладеним позивач змушена звернутись до суду з позовом про визначення їй додаткового строку в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 .

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою ( на наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

При отриманні позовної заяви, було встановлено, що фактично додані до позову документи не відповідають переліку документів, що додаються до заяви.

Так пунктом 15 переліку документів, що додаються до позовної заяви зазначено, що до нього додано копію листа Чернівецької державної нотаріальної контори №6/02-14 від 04.01.2020, що підтверджує повідомлення нотаріуса про наявність заповіту. Фактично в матеріалах справи цей документ відсутній, про, що було складено акт про відсутність додатків до позову та направлено на адресу позивача 23.09.2020.

На виконання вимог даної ухвали суду позивачем має бути наданий відсутній документ з його копіями відповідно до кількості сторін у справі (відповідача та третіх осіб) чи за наявності підстав відповідні пояснення (клопотання) щодо відсутності документа.

Також, позивачу роз`яснюються положення п.5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України, якими встановлено, що позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зважаючи на принцип диспозитивності, встановлений ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи неінакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судому передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою та другою ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За правилами, встановленими частиною восьмою вказаної статті докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

За правилами частини першої статті 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

За правилами частини першої ст. 187 ЦПК України суд має відкрити провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Додержання процесуальної форми, змісту та порядку подання позовної заяви є однією з обов`язкових вимог законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Враховуючи виявлені недоліки при оформленні позовної заяви, на виконання вимог національного законодавства, а саме - частини першої ст. 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачу встановлюється строк для усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи у порядку, про який просить позивач, без зволікань, з додержанням розумних строків, наслідком чого стане економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Суд надає позивачу максимальний з передбачених ЦПК України строк на усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Розсохуватської сільської ради Кегичівського району Харківської області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Роз`яснити позивачу, що у відповідності до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Крапівка