РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі

головуючого судді Кучиної Н.Г.,

при секретарі судового засідання Добровчан К.Ю.,

з участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Капланова О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу № 569/10178/20 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Рівненської міської Ради, треті особи на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання рішення нечинним, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в Рівненський міський суд з позовом до Виконавчого комітету Рівненської міської Ради, треті особи на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання рішення нечинним, зобов`язання вчинити дії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, потерпіла від Чорнобильської катастрофи - інвалід 3 групи, та її сини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували на квартирному обліку при міськвиконкомі по пільгах на отримання житлового приміщення.

Рішенням міськвиконкому 13.02.2018 № 9 її сім`ю було знято з квартирного обліку при міськвиконкомі.

Розгляд питання про зняття її сім`ї з квартирного обліку відбувався без їх присутності, без жодного повідомлення про даний розгляд.

Вважає вище наведене рішення міськвиконкому № 9 від 13.02.2018 таким, що є незаконним. Таким що повинно бути визнане нечинним в частині зняття її та її синів з квартирного обліку, а також вважає, що вона та її сини повинні бути поновлені на квартирному обліку.

Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити, з підстав, викладених у позові. Представник позивача заперечив посилання представника відповідача на те, що закінчився термін дії посвідчення ОСОБА_1 постраждалої внаслідок аварії на ЧАЕС 1 категорії. Вказав, що дійсно 01 березня 2007 року закінчився термін дії зазначеного посвідчення. Однак, 02.03.2007 року його довірительці було видано вкладку № НОМЕР_1 , яка дійсна довіку, а 17.12.2019 року їй було видано нове посвідчення (категорія 1) серія НОМЕР_2 , копію якого ОСОБА_1 подала у Виконавчий комітет Рівненської міської ради. Вважають, що при розгляді такого питання як виключення із квартирного обліку, мають бути дотримані всі процесуальні гарантії, які передбачені національним законодавством, однак були проігноровані відповідачем.

Представник відповідача у судовому засіданні, а також у письмовому відзиві, просить суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що позивач був обґрунтовано виключений з квартирного обліку, оскільки оскаржуване рішення прийняте на підставі п.25 Правил обліку, які потребують поліпшення житлових умов, надання їм жилих приміщень в Українській PCP, відповідно до яких виконавчі комітети місцевих Рад, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряють облікові дані. Для цього громадяни повинні надати в уповноважені органи довідку про склад сім`ї з місця проживання та реєстрацію. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Позивач, вимоги Правил не дотримувалася, так як останній раз у відділ обліку і розподілу житла Виконавчого комітету документи подавала 21 березня 2005 року. Також, за остатньою інформацією відділу обліку і розподілу житла термін дії посвідчення постраждалої внаслідок аварії на ЧАЕС 1 категорії ОСОБА_1 закінчився 01 березня 2007 року.

У зв`язку з прийняттям Закону України «Про захист персональних даних», самостійно зібрати інформацію необхідну для внесення до Єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, у відповідача не було підстав.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити, з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до розпорядження Управління у справах захисту населення від наслідків аварії на Чорнобильській АЕС Рівненської ОДА ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, потерпіла від Чорнобильської катастрофи - інвалід 3 групи, та її сини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували на квартирному обліку при міськвиконкомі по пільгах на отримання житлового приміщення.

З оглянутому в судовому засіданні листа Відділу обліку та розподілу житла Виконавчого комітету Рівненської міської ради від 03.02.2020 № 26 вбачається, що позивача було повідомлено, що рішенням міськвиконкому 13.02.2018 № 9 її було знято з квартирного обліку при міськвиконкомі.

Відповідно до п.10 ст.20 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», № 797-ХІІ від 28.02.91, особам, віднесеним до категорії 1 (пункт 1 статті 14), надаються такі гарантовані державою компенсації та пільги: позачергове забезпечення жилою площею осіб, які потребують поліпшення житлових умов (включаючи сім`ї загиблих або померлих громадян). Особи, зазначені в цьому пункті, забезпечуються жилою площею протягом року з дня подання заяви, для чого місцеві ради щорічно виділяють 15 відсотків усього збудованого житла (в тому числі підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності). Кабінет Міністрів України щорічно виділяє обласним державним адміністраціям цільовим призначенням капітальні вкладення відповідно до кількості сімей, що потребують поліпшення житлових умов. Фінансування будівництва здійснюється з Державного бюджету України. Абзац перший пункту 10 частини першої статті 20 в редакції Закону № 230/96-ВР від 06.06.96; із змінами, внесеними згідно із Законом № 5459-VI від 16.10.2012 Крім загальних підстав, передбачених законодавством України, такими, що потребують поліпшення житлових умов, визнаються особи, які забезпечені жилою площею нижче рівня середньої забезпеченості громадян у даному населеному пункті або які проживають у комунальних квартирах.

Особам, які перенесли променеву хворобу будь-якого ступеня або стали особами з інвалідністю внаслідок Чорнобильської катастрофи, які потребують поліпшення житлових умов, надається додаткова жила площа у вигляді окремої кімнати. Абзац третій пункту 10 частини першої статті 20 в редакції Закону № 230/96-ВР від 06.06.96)

Сім`я, що втратила годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи, має право на додаткову жилу площу, порядок надання і розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України.

Передбаченими цим пунктом пільгами щодо забезпечення житлом громадяни мають право скористатися лише один раз.

Відповідно до п. 25-1 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, надання їм жилих приміщень в Українській PCP інформація про громадян, взятих на квартирний облік, та зміни до неї в установленому законодавством порядку вносяться до Єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Громадяни знімаються з квартирного обліку у випадках:

-поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого житлового приміщення;

-виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту;

-припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу PCP, Житловим кодексом У PCP, пунктом 29 цих Правил та іншими актами законодавства Української PCP;

-засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання;

-подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік.

Пунктом 27 вказаних правил громадяни виключаються із списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, якщо вони були необгрунтовано включені до цих списків або втратили вказане право.

Пунктом 28 вказаних правил зняття з квартирного обліку та виключення із списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік (включення до вказаного списку).

При розгляді цих питань на засідання відповідних органів запрошуються заінтересовані особи.

Про зняття з обліку (виключення із списку) громадяни у 15-денний строк повідомляються у письмовій формі з указаниям підстав зняття з обліку (виключення із списку).

Всупереч вищенаведеному, що житлово-побутова комісія відповідача, розглядаючи питання про виключення позивача із квартирного обліку, не запросила на своє засідання позивача, чим позбавила його права надавати свої пояснення, наводити аргументи щодо доцільності залишення його на відповідному обліку, заявляти клопотання, надавати додаткові документи в обґрунтування своєї позиції.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що жодних вище вказаних дій при виключенні ОСОБА_1 із складом сім`ї 2 особи з квартирного обліку проведено не було.

Суд критично ставиться до посилань відповідача на щорічне проведення перереєстрації позивача з отриманням оновлених відомостей, які можуть впливати на вирішення питання про облік особи як такої, що потребує поліпшення житлових умов.

Відсутність відомостей не може бути підставою зняття з квартирного обліку, оскільки наведений приписами пункту 26 Правил перелік випадків зняття з обліку є виключним.

Суд звертає увагу, що відсутність відомостей не може вказувати на подання не достовірних даних, а тому відповідачем безпідставно допущене розширене тлумачення вищевказаних норм, з огляду на таке.

При цьому, на думку суду, таке процесуальне порушення при розгляді питання позивача було грубим, з огляду на наступну практику Європейського суду з прав людини, яка в силу ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні.

Так у пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини від 02 грудня 2010 року у справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» зазначено, що концепція «житла» має першочергове значення для особистості людини, самовизначення, фізичної та моральної цілісності, підтримки взаємовідносин з іншими, усталеного та безпечного місця в суспільстві (див. рішення від 27 травня 2004 р. у справі «Коннорс проти Сполученого Королівства» (Connors v. the United Kingdom), заява № 66746/01, п. 82). Враховуючи, що виселення є серйозним втручанням у право особи на повагу до її житла, Суд надає особливої ваги процесуальним гарантіям, наданим особі в процесі прийняття рішення (див. рішення у справі «Зехентнер проти Австрії», зазначене вище, п. 60).

На думку суду, зняття позивача з квартирного обліку осіб, які потребують покращення житлових умов, в світлі практики ЄСПЛ, також необхідно вважати серйозним втручанням у право особи на повагу до її житла в розумінні ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Тобто, при розгляді такого питання як виключення із квартирного обліку, мають бути дотримані всі процесуальні гарантії, які передбачені національним законодавством.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що за остатньою інформацією відділу обліку і розподілу житла термін дії посвідчення постраждалої внаслідок аварії на ЧАЕС 1 категорії ОСОБА_1 закінчився 01 березня 2007 року, оскільки спростовується оглянутим в судовому засіданні посвідченням потерпілого від Чорнобильської катастрофи, серії НОМЕР_2 , виданого 17.12.2019 року на ім`я, ОСОБА_1 , копію якого вона подала у Виконавчий комітет Рівненської міської ради.

На даний час позивач не забезпечена житлом.

У своїх висновках Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення пункту 1 дозволяє позбавлення власності лише "на умовах, передбачених законом", а пункт 2 визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію "законів" (рішення у справах "Амюр проти Франції", "Колишній король Греції та інші проти Греції" та "Малама проти Греції"). "Майном" може бути як "існуюче майно", так і активи, включаючи вимоги, стосовно яких особа може стверджувати, що вона має принаймні "легітимні сподівання" на реалізацію майнового права(пункт 83 рішення від 12.07.2001 у справі Ганс-Адам ІІ проти Німеччини"). "Легітимні сподівання" за своїм характером повинні бути більш конкретними, ніж просто надія й повинні ґрунтуватися на законодавчому положенні або юридичному акті, такому як судовий вердикт (рішення у справі "Копецький проти Словаччини").

Європейський суд з прав людини у рішенні від 26.06.2014 року у справі Суханов та Ільченко проти України зазначив, що за певних обставин законне сподівання на отримання активу також може захищатися статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод1950 року (пункт 35).

За змістом судової практики Європейського суду з прав людини захист законних сподівань (очікувань) є одним з аспектів правової визначеності.

Принцип законного очікування спрямований на те, щоб у випадках, коли особа переконана, що досягне певного результату, якщо буде діяти відповідно до норм правової системи, забезпечити захист цих очікувань.

На підставі викладеного, суд доходить висновку про те, що ОСОБА_1 із складом сім`ї 2 особи перебували на квартирному обліку, легітимні сподівання позивача на отримання постійного житла були передбачені чинними нормами Законів України як на час постановлення позивача на квартирний облік, на час його перебування на ньому, тобто були конкретними. Беручи до уваги, що доказів забезпечення житлом позивача та правомірності рішення про зняття з квартирного обліку в матеріалах справи відсутні, суд приходить до висновку про наявність порушення житлового права позивача, законність заявлених позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

З огляду на вищевикладене грубе процесуальне порушення під час розгляду питання позивача, його житлові права слід відновити шляхом задоволення позову.

При задоволенні першої позовної вимоги суд зазначає, що такого способу захисту цивільного (житлового) права як визнання «нечинним рішення» чинне цивільне законодавство не передбачає. Більше того, саме визнання рішення нечинним передбачає, що він втрачає чинність не з моменту свого прийняття, а з моменту набрання рішенням законної сили, що не узгоджується з підставами позову у даній справі. Натомість, враховуючи підстави та предмет позову, цю вимогу слід задовольнити шляхом скасування рішення Виконавчого комітету Рівненської міської ради № 9 від 13.02.2018 року в частині зняття з квартирного обліку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3 , 1985 року народження, ОСОБА_4 , 1987 року народження.

В свою чергу, позовна вимога про поновлення ОСОБА_1 із складом сім`ї 2 особи на квартирному обліку при Виконавчому комітеті Рівненської міської ради є похідною від вищевказаної позовної вимоги, а тому також підлягає до задоволення.

Таким чином, оскільки суд прийшов до висновку про скасування рішення Виконавчого комітету Рівненської міської ради № 9 від 13.02.2018 року в частині зняття з квартирного обліку ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , а тому ОСОБА_1 із складом сім`ї 2 особи підлягає поновленню на квартирному обліку.

Керуючись ст. ст.264,265 352 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Рівненської міської Ради, треті особи на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання рішення нечинним, зобов`язання вчинити дії - задоволити.

Скасувати рішення Виконавчого комітету Рівненської міської ради № 9 від 13.02.2018 року в частині зняття з квартирного обліку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3 , 1985 року народження, ОСОБА_4 , 1987 року народження.

Поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_3 , 1985 року народження, ОСОБА_4 , 1987 року народження на квартирному обліку при Виконавчому комітету Рівненської міської ради.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - Виконавчий комітет Рівненської міської Ради, місцезнаходження: Рівне, вул. Соборна,12 а.

Треті особи на стороні позивача - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя Н.Г. Кучина