ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №2-з/756/265/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Диба О.В.,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , особи, які можуть отримати статус учасників справи: відповідач - ОСОБА_2 , треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції України (м. Київ) про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви,

УСТАНОВИВ:

Представник заявника звернувся із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 , а також шляхом встановлення заборони акредитованим суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майнота органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, у тому числі - державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на нерухоме майно, відкриття та/або закриття розділів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо нерухомого майна, а саме - квартири АДРЕСА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що 16.09.2020 заявник отримав інформаційну довідку з до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, із якої убачається, що 23.10.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бригідою В.О. прийнято рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 за новим власником - ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу №654 від 23.10.2018.

Вказує, що ні особисто, ані через представника ОСОБА_1 договору купівлі-продажу спірної квартири не укладав, у зв`язку з чим звернувся із відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення до Оболонського УП ГУНП у м. Києві.

Представник заявника зазначає, що ОСОБА_1 має намір звернутися до суду із позовом до ОСОБА_2 за захистом своїх порушених прав та інтересів, оскільки між сторонами дійсно існує спір щодо майна, тому вважає за потрібне звернутись до суду із заявою про забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 151 ЦПК України визначено, що у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно п. 1 та 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд (суддя), розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом 6 Постанови визначено, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову в частині накладення арешту на квартиру підлягає задоволенню. Таким чином, у зв`язку із тим, що існує реальна можливість того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити та/або зробити неможливим виконання можливого рішення суду при зверненні ОСОБА_1 з позовом, накладення арешту на майно забезпечить його збереження в натурі на момент виконання рішення суду, а між сторонами дійсно існує спір відносно права.

Разом з тим, суд вважає, що вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно забезпечить ефективний захист законних прав та інтересів позивача, тому у задоволенні вимог про заборону вчиняти будь-які дії направлені на відчуження об`єкту нерухомого майна, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149-151 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , особи, які можуть отримати статус учасників справи: відповідач - ОСОБА_2 , треті особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції України (м. Київ) про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви- задовольнити частково;

В рамках вжиття заходів забезпечення позову до його подачі, накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ;

Ухвала підлягає негайному виконанню;

У задоволенні іншої частини вимог - відмовити.

Копію ухвали направити учасникам процесу для відома, а до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (04212, м. Київ, вул. Тимошенка, 2-Д) для відома та виконання;

Стягувач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 );

Боржник: ОСОБА_2 (дата народження невідомо, РНОКПП невідомо, АДРЕСА_3 );

Роз`яснити, що винні особи в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом;

Роз`яснити ОСОБА_1 , що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 ЦПК України; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення.

Ухвала суду набирає законної сили після її підписання суддею.

Суддя: О.В. Диба