ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 6/753/1026/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Лужецької О.Р.,

при секретарі Григораш Н.М.,

за участю:

представника ОСОБА_1 - адвоката Гарницького П.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням та вселенні, -,

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15.01.2020 року, яким зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 . Вселено ОСОБА_2 в квартиру АДРЕСА_1 та стягнуто з відповідача судовий збір. Зазначає, що вказане рішення знаходиться на виконанні Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального управління Міністерства юстиції (м. Київ). В обґрунтування заяви посилається на обставини, що ускладнюють виконання рішення, вказує, що проживання зі стягувачем ОСОБА_2 , якій за 80 років в одному приміщенні становить загрозу життю заявниці та її дітей, стягувач поводить себе аморально, члени родини ОСОБА_1 заперечують проти спільного проживання в квартирі зі стягувачем, у зв`язку із чим просить суд відстрочити на виконання вказаного рішення суду.

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримав та просив задовольнити.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, причини неявки не відомі.

Суд, вивчивши заяву, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про відмову в задоволенні заяви про відстрочку виконання рішення з наступних підстав.

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.01.2020 р. позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення - задоволено. Зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 . Вселено ОСОБА_2 в квартиру АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.

На виконання вищевказаного рішення суду, Дарницьким районним судом м. Києва видано виконавчий лист № 753/18335/19.

Обґрунтовуючи заяву про відстрочення виконання рішення, заявник посилається на те, що проживання зі стягувачем ОСОБА_2 , якій за 80 років в одному приміщенні становить загорозу життю заявниці та її дітей, стягувач поводить себе аморально, члени родини ОСОБА_1 заперечують проти спільного проживання в квартирі зі стягувачем, що ускладнює виконання рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до частин 3-5 ст. 435 ЦПК України визначено, що підставою для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Згідно ч. 1 ст. 33 України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Вирішуючи питання про відстрочку виконання рішення суду, суд повинен виходити із засад доцільності та необхідності захисту інтересів, насамперед стягувача, права якого підтверджені судовим рішенням.

Як убачається з роз`яснень, викладених у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 26.12.2003 року «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання» при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до норм ЦПК і ГПК їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Виконання судового рішення у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивності необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання такого додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання строку для відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Таким чином, відстрочка рішення суду може бути застосована судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строки і порядок, передбачений чинним законодавством.

Статтею 124 Конституції України визначено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином судом вбачається, що заявником не доведено належними та допустимими доказами (ст. ст. 77, 78 ЦПК України) наявність підстав для відстрочення виконання рішення. Крім того заявник не вказує, яким чином в майбутньому вона має намір виконати дане судове рішення.

Жодних інших достатніх та виняткових обставин для відстрочки виконання рішення суду у справі заявником не наведено та не встановлено судом в ході розгляду справи

Враховуючи викладене, проаналізувавши зібрані по справі докази суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 15.01.2020 р., оскільки останнє стосується права користування стягувача житлом, а також, у зв`язку із відсутністю підстав для відстрочення виконання рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 353, 435 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням та вселенні, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Р. Лужецька