Справа № 292/1261/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2020 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О. М., за участю секретаря судового засідання Літинського А. С., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , треті особи: Курненська сільська рада Пулинського району Житомирської області та Пулинська районна державна адміністрація про виселення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою, в якій зазначили, що ОСОБА_1 , сім`я якого складається з трьох осіб, видано ордер на право зайняття квартири АДРЕСА_1 , у якій без законної підстави проживають відповідачі, які відмовляються добровільно покинути вказане житлове приміщення. Вказали, що судами визнано недійсним ордер на вселення до зазначеної квартири сім`ї ОСОБА_4 , до складу якої входять відповідачі.

У зв`язку з наведеним, позивачі просять суд усунути їм перешкоди в користуванні житловим приміщенням шляхом вселення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у квартиру АДРЕСА_1 та виселити з цієї квартири ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 без надання іншого житлового приміщення.

У судове засідання позивачі не з`явились. Представник позивачів ОСОБА_7 подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Також останній вказав, що систематична неявка відповідачів не перешкоджає розгляду справи (т. 2 а.с. 13, а.с. 20).

Відповідачі та представник ОСОБА_4 - ОСОБА_8 причини неявки в судове засідання не повідомили, хоча про час та місце розгляду справи сповіщалися належним чином (т. 2 а.с. 17).

Курненська сільська рада Пулинського району Житомирської області подала заяву про проведення розгляду справи за відсутності її представника (т. 1 а.с. 221); позовні вимоги позивачів підтримали (т. 1 а.с. 137).

Пулинська районна державна адміністрація подала заяву про розгляд справи за відсутності її представника та повідомила, що підтримує інтереси малолітнього ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 173).

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Розгляд здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

01 липня 2019 року Виконавчий комітет Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області видав ОСОБА_1 , сім`я якого складається з трьох осіб - ОСОБА_2 , сина, та ОСОБА_3 , дружини, ордер на право зайняття 2 кімнати житловою площею 53,60 кв. м у квартирі АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 10).

У квартирі АДРЕСА_1 проживають ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 11).

Ордер на вселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до квартири АДРЕСА_1 визнано недійсним рішенням Червоноармійського районного суду Житомирської області від 15 червня 2017 року у справі № 292/399/16-ц (т. 1 а.с. 14-19). Зазначене рішення суду після апеляційного та касаційного перегляду залишено без змін (т. 1 а.с. 21-24).

У висновку органу опіки та піклування Курненської сільської ради зазначено, що у зв`язку з недостатньою інформацією щодо доцільності виселення малолітньої дитини орган опіки та піклування просить суд розглянути питання по суті (т. 1 а.с. 237).

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі ст. 31 ЖК УРСР громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР. Жилі приміщення надаються зазначеним громадянам, які постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством Союзу РСР і Української РСР), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю.

На підставі рішення про надання жилого приміщення в будинку державного або громадського житлового фонду виконавчий комітет районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів видає громадянинові ордер, який є єдиною підставою для вселення в надане жиле приміщення (ч. 1 ст. 58 ЖК УРСР).

За змістом п. 2 ч. 1 ст. 395 ЦК України право користування (сервітут) є речовим правом на чуже майно.

Згідно зі ст. 396 ЦК України особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права, у тому числі і від власника майна, відповідно до положень глави 29 цього Кодексу (ЗАХИСТ ПРАВА ВЛАСНОСТІ).

Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Отже, позивачі, які мають право користування на спірну квартиру на підставі ордера, мають право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування цим майном.

З огляду на наведене, суд вважає за потрібне задовольнити позовну вимогу про вселення позивачів до спільної квартири.

Стосовно позовної вимоги про виселення відповідачів без надання іншого житлового приміщення суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 116 ЖК УРСР якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення. Осіб, які підлягають виселенню без надання іншого жилого приміщення за неможливістю спільного проживання, може бути зобов`язано судом замість виселення провести обмін займаного приміщення на інше жиле приміщення, вказане заінтересованою в обміні стороною. Осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення, виселяють без надання їм іншого жилого приміщення.

За змістом ст. 117 ЖК УРСР у разі визнання ордера на жиле приміщення недійсним особи підлягають виселенню без надання іншого жилого приміщення виключно внаслідок їхніх неправомірних дій.

Як убачається зі змісту рішення Червоноармійського районного суду Житомирської області від 15 червня 2017 року у справі № 292/399/16-ц, ордер на вселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до спірної квартири було визнано недійсним у зв`язку з тим, що ця квартира вже була виділена ОСОБА_1 .

При цьому вчинення відповідачами будь-яких неправомірних дій не встановлено, доказів такого до суду також не надано.

Також судом не встановлено передбачених ст. 116 ЖК УРСР підстав для виселення відповідачів без надання іншого жилого приміщення.

Отже, на думку суду, відсутні законні підстави для виселення відповідачів зі спірної квартири без надання іншого жилого приміщення.

Суд зауважує, що відповідно до положень ст. 117 ЖК УРСР відповідачі можуть бути виселені виключно з наданням іншого жилого приміщення або приміщення, яке вони раніше займали.

З огляду на наведене, суд вважає за потрібне відмовити в задоволенні позовної заяви в частині про виселення відповідачів без надання іншого житлового приміщення.

Також суд на підставі ст. 141 ЦПК України вважає за потрібне стягнути з відповідачів на користь позивачів 2305,20 грн судового збору.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-83, 89, 141 ЦПК України, ст.ст. 16, 391 ЦК України, ст.ст. 58, 116, 117 ЖК УРСР, суд -

ВИРІШИВ:

Частково задовольнити позовну заяву.

Вселити ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у квартиру АДРЕСА_1 .

Відмовити в задоволенні позовної вимоги про виселення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 , як законного представника ОСОБА_2 , 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , як законного представника ОСОБА_2 , 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_3 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 , як законного представника ОСОБА_6 , на користь ОСОБА_1 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 , як законного представника ОСОБА_6 , на користь ОСОБА_1 , як законного представника ОСОБА_2 , 256,13 грн судового збору.

Стягнути з ОСОБА_5 , як законного представника ОСОБА_6 , на користь ОСОБА_3 256,13 грн судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження в разі пропуску строку з поважних причин. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. М. Дубовік