Справа № 646/1724/20
Провадження № 2/629/793/20
21.10.2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Лозова Харківської області цивільну справу за позовом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу, -
Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Крім того, зазначила, що у разі неявки відповідача проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, причину неявки суду не повідомив. Повістки відповідачу надсилалася за відомим місцем проживання, відповідно ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до п. 2. ч. 11 ст. 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Згідно до положення ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Виходячи з викладеного, зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
Наказом Національної поліції України від 07.11.2015 року № 115 о/с по Управлінню патрульної поліції у місті Харкові Департаменту патрульної поліції по батальйону №3 по роті №2 ОСОБА_1 , який мав спеціальне звання рядовий міліції, призначено інспектором, присвоївши йому спеціальне звання рядовий поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.07.2018 року № 680о/с ОСОБА_1 призначений на посаду інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області, де несе службу і по сей день.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. При цьому згідно з ч. 1 ст. 59 вищезазначеного Закону, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Згідно ч. 2 ст. 1187 ЦК України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. (ч. 1 ст. 1172 ЦК України).
Згідно ч. 3 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
У зв`язку з чим ОСОБА_2 , власником автомобіля Nissan Qashqai, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 подано цивільний позов до Департаменту патрульної поліції України, треті особи: Приватне акціонерне товариство «Українська охоронно-страхова компанія», Державна казначейська служба України про відшкодування матеріальної, завданої внаслідок зазначеної дорожньо-транспортної пригоди.
Рішенням Червонозаводського районного суду міста Харкова від 19.12.2018 року по справі №646/3896/17 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року по справі № 646/3896/17 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, рішення Червонозаводського районного суду міста Харкова від 19.12.2018 року скасовано, позов ОСОБА_2 задоволено частково, а саме: стягнено з Департаменту патрульної поліції України на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, завдану пошкодженням автомобіля у розмірі 83669,56 грн. та вартість проведення експертного дослідження 600 грн.

Доповідною запискою заступника начальника управління-начальника відділу претензійно-позовної роботи управління правового забезпечення та міжнародного співробітництва старшого лейтенанта поліції Ксіля А. від 05 вересня 2019 року № 15188/41/3-2019 та повідомленням про безспірне списання котів з рахунків боржника згідно з меморіальним ордером №569 від 03 липня 2019 року підтверджується безспірне списання коштів з рахунків Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_2 в розмірі 84269,56 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 1191 Цивільного Кодексу України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Регресна вимога носить похідний характер і виникає тільки на основі виконання якогось іншого зобов`язання, що стосовно регресного може бути названо основним. Регресне зобов`язання завжди є похідним від основного, оскільки коли припиняє дію основне, то виникає регресне зобов`язання.

Підставою даного позову є заподіяння відповідачем шкоди не Департаменту патрульної поліції, а третій особі - ОСОБА_2 , власнику автомобіля Nissan Qashqai, державний реєстраційний номер НОМЕР_3 , внаслідок вчинення відповідачем протиправних дій.

Чинне законодавство України не передбачає обмежень щодо матеріальної відповідальності поліцейського за шкоду, нанесену третій особі, а не органу, в якому такий поліцейський проходить службу.

Приписи ст. 132 КЗпП України не можуть бути застосовані до регресних вимог про відшкодування шкоди, оскільки у вказаній нормі чітко зазначено, що вона поширюється на випадки заподіяння шкоди робітником саме роботодавцеві під час виконання трудових обов`язків, а не будь-яким іншим стороннім особам.

Разом з тим, підставою даної позовної заяви є заподіяння відповідачем шкоди не Департаменту патрульної поліції, а третій особі - власнику транспортного засобу, який було пошкоджено внаслідок вчинення відповідачем винних протиправних дій.

Оскільки Департамент патрульної поліції виконав обов`язок відповідача перед третьою особою, ОСОБА_2 , щодо відшкодування заподіяної школи на підставі норм ЦК України, то Департамент патрульної поліції отримав право зворотної вимоги щодо такого відшкодування в тому самому обсязі, в якому таке право має особа, безпосередньо якій таку шкоду було завдано.

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» з винної особи за регресною вимогою стягується сума майнових витрат, понесених на виконання зобов`язання по відшкодуванню шкоди.

Враховуючи що законом не встановлені обмеження щодо відшкодування відповідачем сплачених в рахунок виконання зобов`язання з відшкодування шкоди грошових коштів, останній має обов`язок сплатити на користь позивача грошову суму в розмірі 84269,56 грн., тобто у розмірі виплаченого матеріального відшкодування.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому сплачений позивачем судовий збір в сумі 2102 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 263, 265, 280-285, 354 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 на користь Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в порядку регресу матеріальну шкоду в розмірі 84269 (вісімдесят чотири тисячі двісті шістдесят дев`ять) гривень 56 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 на користь Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, сплачений судовий збір у розмірі 2102 гривні.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач може оскаржити рішення до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Згідно п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач - Департамент патрульної поліції Національної поліції України, місцезнаходження за адресою: м.Київ, вул.Федора Ернста, буд.3, .

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Лозова, Харківської області, громадянин України, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , паспорт НОМЕР_5 , виданий Лозівським МВ ГУМВС України 22 жовтня 2008 року, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Н.А. Смірнова