17.12.2020 Справа № 756/3503/19
Унікальний №756/3503/19
Провадження №2/756/1007/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Яценко Н.О.

за участю секретаря Дрончак Д.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач в березні 2019 року звернувся до Оболонського районного суду м.Києва з вищевказаним позовом про розірвання шлюбу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2019 року визначено головуючим суддю Яценко Н.О .

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 05.04.2019 року відкрито провадження у справі.

В судове засідання призначене на 17.05.2019 року на 13 год. 55 хв. сторони не з`явились, про дату, місце та час були повідомлені належим чином, однак повернулись конверти за закінченням встановленого строку зберігання. Від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.22-23).

09.07.2019 року о 13 год. 45 хв. сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду невідомі. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В судове засідання призначене на 04.10.2019 року на 09 год. 45 хв. учасники справи не з`явились, про дату, місце та час були повідомлені належим чином та у встановленому законом порядку. Від позивача надійшло клопотання про надання строку на примирення терміном в 6 місяців.

03.04.2020 року о 10 год. 00 хв. сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

05.06.2020 року о 09 год 45 хв. сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку.Від учасників справи надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання додаткового строку на примирення.

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 05.06.2020 року зупинено провадження у справі, надано сторонам строк для примирення 4 (чотири) місяці до 05 жовтня 2020 року.

05.10.2020 року о 10 год 30 хв. сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку, від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

17.12.2020 року о 09 год 45 хв.сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку, від учасників справи надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі №658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

Враховуючи те, що судом неодноразово вживались заходи щодо виклику в судові засідання учасників справи які не з`являлись до суду, а відтак суд вважає за доцільне залишити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-залишити без розгляду, роз`яснити позивачу що він має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 17 грудня 2020 року.

Суддя Н.О. Яценко