ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3990/20 Справа № 182/4831/19 Суддя у 1-й інстанції - Рунчева О. В. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.

суддів - Барильської А.П., Зубакової В.П.

секретар судового засідання- Кислиця І.В.

сторони справи :

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Першотравневий",

розглянувши у відкритому судовому засідання цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2019 року, яке ухвалено суддею Рунчевою О.В. у місті Нікополі Дніпропетровської області, відомості про дату складання повного тексту судового рішення відсутні,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Першотравневий" (надалі ОСББ "Першотравневий") про визнання незаконним та скасування рішення.

В мотивування заявлених позовних вимог зазначив, що він з 13 лютого 1992 року виконував обов`язки голови правління житлово-будівельного кооперативу № 84, в подальшому після реорганізації обов`язки голови правління ОСББ "Першотравневий". Статут ОСББ «Першотравневий» затверджений установчими зборами об`єднання співвласників від 25 липня 2004 року. Рішенням правління № 1 від 12 червня 2016 року, розміщеного на вхідних дверях будинку скликано загальні збори ОСББ з порядком денним: обрання нового складу правління. Вважає дане рішення незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки член правління ОСОБА_2 з 24 травня 2011 року втратила право власності на квартиру в ОСББ. До складу правління ОСББ входили він, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 . Про засідання правління, які відбулось 12 червня 2016 року ні його, ні ОСОБА_3 не було повідомлено належним чином. Вважає, що рішення правління від 12 червня 2016 року прийнято у порушення п. 9.18 Статуту, просив суд визнати незаконним та скасувати рішення правління ОСББ «Першотравневий» № 1 від 12 червня 2016 року.

Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2019 року ОСОБА_1 відмовлено в задоволенні позовних вимог.

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 просить суд скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права. В мотивування доводів апеляційної скарги зауважує, що судом не враховано що згідно статуту право на членство в правлінні припиняється з часу припинення права власності на квартиру, тому ОСОБА_2 не була членом правління. А рішення правління може бути прийнято не менше ніж трьома членами правління.

У відзиві на апеляційну скаргу, представник відповідача ОСББ "Першотравневий" зазначає, що правомірність дій ОСОБА_2 , як члена правління під час прийняття оскаржуваного рішення правління про скликання загальних зборів, після відчуження нею квартири встановлена судовим рішенням, яке є преюдиціальним (справа 182/4854/16-ц). Просить рішення суду, як законне та обґрунтоване залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

У відповіді на відзив, ОСОБА_1 зауважує, що представник ОСББ "Першотравневий" ОСОБА_6 відчужив 07 лютого 2018 року квартиру, тому не є співвласником, тому втратив членство в об`єднанні та не може бути представником.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача ОСОБА_1 , який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, представників відповідача ОСББ «Першотравневий» - Ставицької А.В., Фісюка В.А., який кожен окремо заперечували проти доводів апеляційної скарги та просили її відхилити, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, поданого відзиву та відповіді на відзив, за наявними матеріалами справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що установчими зборами ОСББ "Першотравневий" від 25 липня 2004 року вирішено: реорганізувати Житлово-будівельний кооператив № 84 в ОСББ"Першотравневий", розташований в м. Нікополі, вул. Першотравнева, 9; затвердити Статут; обрати правління у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ревізорів у складі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; обрати уповноваженим представником установчих зборів ОСОБА_1 для реєстрації (а.с.22і).

Статут ОСББ "Першотравневий" зареєстрований рішенням виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 20.10.2004 року за № 580/3 (а.с.13-18).

Згідно Протоколу № 1 засідання членів Правління ОСББ "Першотравневий" від 12 червня 2016 року на засіданні присутні: ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , згідно п.9.18 Статуту збори вважаються чинними. Прийнято рішення про припинення повноважень Голови правління ОСББ ОСОБА_1 починаючи з 13 червня 2016 року. Скликано позачергові загальні збори співвласників з метою обрання нового складу Правління у тридцяти денний термін з дати засідання. (а.с.31),

Згідно Протоколу № 1 загальних зборів членів ОСББ "Першотравневий" від 10 липня 2016 року, прийнято рішення про прийняття статуту ОСББ "Першотравневий" в новій редакції; припинено повноваження попереднього складу правління ОСББ «Першотравневий»; затверджено новий склад правління ОСББ «Першотравневий» та обрано головою правління ОСББ ОСОБА_6 , якого уповноважено проведення змін державної реєстрації юридичних осіб (а.с.56-57).

Згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником ОСББ "Першотравневий" значиться ОСОБА_6 (а.с.57),

Відповідно до розділу V Статуту ОСББ "Першотравневий" в редакції 25 липня 2004 року, членство в об`єднанні припиняється на підставі поданої письмової заяви власника приміщення або інших підстав відповідно до статуту об`єднання. Членство в об`єднанні припиняється з часу втрати членом об`єднання права власності на квартиру.

Відповідно до п.6.1.5 розділу VІ Статуту ОСББ "Першотравневий" член об`єднання має право обирати та бути обраним до складу статутних органів.

Згідно Статуту ОСББ "Першотравневий" член об`єднання зобов`язаний у разі відчуження належних члену об`єднання на праві власності квартир, жилих або нежилих приміщень, інформувати про це правління об`єднання; надати покупцю, крім документів, передбачених чинним законодавство, можливість ознайомитись з статутом об`єднання та його зобов`язаннями перед об`єднанням( п.6.2.10 розділу VІ).

Відмовляючи ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано належних та допустимих доказів неправомірності дій відповідача.

Проте, колегія суддів не може у повному обсязі погодитися з висновками суду першої інстанції.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria» (заява № 7360/76, доповідь Європейської комісії з прав людини від 12 жовтня 1978 року), висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України установлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, у тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно зі статтею 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон № 2866-III).

Статтею 1 цього Закону встановлено, що ОСББ - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до статті 4 Закону № 2866-III об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, вищезазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 оскаржує рішення членів правління ОСББ «Першотравневий» №1 від 12 червня 2016 року, яким припинено повноваження Голови Правління - ОСОБА_1 та скликання позачергових загальних зборів співвласників ОСББ «Першотравневий» з метою обрання нового складу правління, як таке, що не відповідає вимогам законодавства.

Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження № 14-472цс19) зроблено правовий висновок, що якщо позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, створенням юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 14-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 12-1272апп18), підстав відступати від яких колегія суддів не вбачає.

Отже, заявлені позивачем вимоги про визнання недійсними рішення рішення правління щодо припинення повноважень голови Правління ОСББ «Першотравневий» - Каращука А.В. та скликання позачергових загальних зборів співвласників ОСББ «Першотравневий», не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до положення частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Виходячи з положень вищезазначених норм права, суд першої інстанції, розглянувши справу у порядку цивільного судочинства, діяв не як суд, встановлений законом, розглядаючи корпоративний спір в порядку цивільного судочинства.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанцій дійшов помилкового висновку про можливість вирішення даного корпоративного спору в порядку цивільного судочинства, адже спір, який виник між сторонами, віднесено до юрисдикції господарського суду.

За правилами частини четвертої статті 367 ЦПК України суд не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Порушення правил юрисдикції загальних судів, визначених статтями 19-22 цього Кодексу, є обов`язковою підставою для скасування рішення незалежно від доводів апеляційної скарги.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки суд першої інстанції не встановив природу правовідносин, які виникли між сторонами, неправильно застосував норми процесуального права, судове рішення підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

При цьому, згідно ч. 4 ст. 377 ЦПК України, у разі закриття судом апеляційної інстанції провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 цього Кодексу суд, за заявою позивача, в порядку письмового провадження постановляє ухвалу про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. У разі наявності підстав для підсудності справи за вибором позивача у його заяві має бути зазначено лише один суд, до підсудності якого відноситься вирішення спору.

Згідно статті 256 ЦПК України, якщо провадження у справі закривається з підстави, визначеної пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи адміністративного судочинства, провадження у справі не може бути закрите з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 255 цього Кодексу.

На підставі викладеного, колегія суддів роз`яснює позивачу ОСОБА_1 його право, впродовж десяти днів з дня отримання цієї постанови, звернутися до Дніпровського апеляційного суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Керуючись ст. ст. 255, 367, 369, 374, 377, 381, 382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 грудня 2019 року скасувати.

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Першотравневий" про визнання незаконним та скасування рішення.

Повідомити ОСОБА_1 , що розгляд даної категорії справ віднесено до юрисдикції господарського суду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право протягом десяти днів з дня отримання цієї постанови, звернутися до Дніпровського апеляційного суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному поряду безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 жовтня 2020 року.

Головуючий:

Судді: