Справа №639/6722/20
Провадження №2/639/1932/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Труханович В.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2020 року до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Харківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, вважає її такою, що підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 48 ЦПК України встановлено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

В пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено судам, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження).

Позивач в своєму позову, зазначає в якості відповідача по справі - Харківську філію державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, тоді, як з матеріалів позовної заяви вбачається, що обтяжувачем майна є Жовтневий РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Позивач в своєму позові просить суд скасувати арешт на все належне йому нерухоме майно, при цьому не зазначаючи на яке саме та місце його розташування (знаходження), що у свою чергу не дозволяє суду визначити підсудність зазначеного спору.

Окрім того, п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Всупереч зазначеним положенням закону позивач не долучає до позовної заяви докази на підтвердження того, на підставі чого було накладено арешт на його майно, не заявляє клопотання про їх витребування.

Позивач по справі надає до свого позову лише Відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, датою формування якого є 24.07.2014 року, а отже, достовірно встановити чи на теперішній час між сторонами існує спір, та чи на теперішній час існує обтяження на майно у суду можливості не має.

Отже, позивачу необхідно: 1) визначитися із колом сторін по справі; 2) зазначити зміст позовних вимог із конкретизацію об`єктів нерухомого майна, з яких необхідно зняти арешт, що необхідно суду для визначення підсудності; 3) надати суду докази на підтвердження того, що дійсно на майно позивача було накладено арешт та зазначений арешт існує і на теперішній час.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Харківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 176, 177 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у випадку невиконання ухвали у встановлений строк, заява буде їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає

Повний текст ухвали складено 26.10.2020 року.

Суддя В.В. Труханович