Провадження №2-п/523/114/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2020 р. Суворовський районний суд м. Одеси, в складі:

головуючого судді - Бузовського В.В.,

при секретарі - Петровської О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в місті Одесі заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення від 13 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, дружини,-

встановив:

Заочним рішенням Суворовського районного суду м. Одеси, ухваленому у справі за зазначеним позовом, вимоги позивачки задоволені.

Відповідач ОСОБА_1 , звернувся із заявою про перегляд заочного рішення. В обґрунтування заяви, посилається на те, що він не з`явився до суду з поважних причин, оскільки знаходився у іншому місті та в зв`язку з встановленням карантину на території України не міг приїхати до м. Одеси. В заперечення вимог позивачки надав відповідні письмові пояснення.

Заявник в судове засідання не з`явився, про місце та час його проведення повідомлявся належним чином.

Позивачка по справі надала клопотання про розгляд справи за її відсутності та просила відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення (а.с.58).

Частиною 1 ст. 287 ЦПК України встановлено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Залишаючи заяву про перегляд заочного рішення без задоволення, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача про те, що він не з`явився в судове засідання з причини неможливості його прибути в судове засідання в зв`язку з встановленням карантину на території України, оскільки як передбачено ч. 2 ст. 212 ЦПК України, відповідач не був позбавлений права звернутись до суд з заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Крім того, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (ч.4 ст. 212 ЦПК України) за допомогою застосунку Zoom.

Також, відповідач не був позбавлений права надати до суду відзив на позов, додати до нього докази на підтвердження заперечень проти вимог позивача та в заяві про перегляд заочного рішення не зазначив причини неподання відзиву і докази про це, а також до заяви про перегляд заочного рішення не надав докази, на які він посилається, як це вимагає ст. 285 ЦПК України.

Крім того, як було зазначено в самому рішенні суду, приміщення зали суду, в якому мав відбутися розгляд справи за участю позивачки та відповідача, відповідає вимогам щодо кількості осіб та площі (зала судового засідання дозволяє одночасно перебувати в ній до 6 осіб), є можливість утримувати фізичну дистанцію в 1,5 метра.

Отже, жодних доказів, які б давали підстави вважати за яких саме підстав і чим саме заважав встановлений на території України карантин з`явитись відповідачу в судове засідання заявник не надав.

За відсутності обставин, визначених ч. 1 ст. 288 ЦПК України, у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заяву відповідача про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення від 13 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, дружини - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня підписання ухвали.

Ухвала підписана 26.10.2020р.

Суддя: