Справа №443/1264/18
Провадження №2/443/455/20
УХВАЛА

підготовчого засідання

19 жовтня 2020 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

в процесі розгляду у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом,

встановив:

ОСОБА_1 подав 23.07.2018 позовну заяву, в якій просить визнати за ним право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, яке складається з житлового будинку та господарських споруд згідно технічного паспорта від 22.02.2018, що розташовані в АДРЕСА_1 .

Відповідачами у справі зазначено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

31.05.2020 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано позовну заяву із зміненими (уточненими) суб`єктивним складом та позовними вимогами (а.с.89-92), а саме: позивачами зазначено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а відповідачами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; у прохальній частині просять визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, яке складається з житлового будинку та господарських споруд згідно технічного паспорта від 22.02.2018, що розташовані в АДРЕСА_1

Сторони у судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позов підтримують у повному обсязі та просять його задовольнити, відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 позов підтримують у повному обсязі та просять його задовольнити в користь ОСОБА_2 .

Суд, вивчивши матеріали справи, доходить такого висновку.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позов це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Захисту в судовому порядку підлягають порушене право й охоронювані законом інтереси саме від відповідача (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/17792/17).

Визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (а не на стадії відкриття провадження (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц; від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц; від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц; від 12.12.2018 у справах № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 910/7122/17).

Відповідно до приписів пункту 2 частини 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Крім цього, частиною 3 ст. ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Водночас, процесуальний закон не передбачає права позивача змінювати суб`єктивний склад в частині позивачів, оскільки кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, і таке право реалізовується нею самостійно або через представника.

Суд звертає увагу на те, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (частина 1 ст. 193 ЦПК України). Також, у разі наявності обставин, передбачених частиною 1 ст. 4 ЦПК України, особа може вступити у справу до закінчення підготовчого провадження як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Відповідно до положень частини 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону).

Згідно з вимогами частини 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Суд зазначає, що до суду разом з поданою уточненою позовною заявою подано докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів відповідачам ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , однак відсутні докази направлення цієї заяви з додатками іншим учасникам справи відповідачам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Крім цього, суд звертає увагу на те, що вступ ОСОБА_9 у справу як позивача у вищевказаний спосіб не передбачений Цивільним процесуальним кодексом України та суперечить завданню цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що у прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (уточнення позовних вимог згідно з вказівки суду) про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом слід відмовити та повернути її заявникам.

Керуючись статтями 3, 4, 43, 49, 53, 189, 197, 200, 260, 261 ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 (уточнення позовних вимог згідно з вказівки суду) про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом та повернути її ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя А.І. Павлів