Справа № 758/6835/20
У Х В А Л А

про відмову відстрочення сплати судового збору

та залишення позову без руху

22 червня 2020 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва в складі Ларіонова Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулася до суду із позовом, в якому просить 1) Визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 : - Квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 34,7 кв.м., жилою площею 17,2 кв.м.; духову шафу; Посудомийну машину; Телевізор; Музичні колонки; 2) Провести поділ спільного сумісного майна подружжя, виходячи із принципу рівності їх часток; 3) Визнати за ОСОБА_2 право власності на Квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 34,7 кв.м., жилою площею 17,2 кв.м.; духову шафу; Посудомийну машину; Телевізор; Музичні колонки. 4) Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію замість її частки у праві спільної сумісної власності на майно у сумі 500 000 (п`ятсот тисяч) гривень 00 коп.

Одночасно в матеріалах позову позивачем подано заяву про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що позивач знаходиться у скрутному матеріальному становищі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя вважає, що вищевказаний позов слід залишити без руху за таких підстав.

Так, що стосується подачі позову через «електронний суд», суд звертає увагу позивача на те, що згідно із ч.2 ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ч. 9 ст.14 ЦПК України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться в електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Так, зазначену позовну заяву було направлено в електронному вигляді. При цьому вона не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до згаданих норм ЦПК України та ч.1 ст.5 ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1 - 2 ст. 6 зазначеного Закону).

Відповідно до ч.1 ст.7 вказаного Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис".

Згідно із ст.1 ЗУ «Про електронний цифровий підпис», електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Крім того, п. 15 ч. 1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 п.15 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У номері «Голосу України» за 1 грудня 2018 опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС. З 1 січня 2019 ЄСІТС буде функціонувати в тестовому режимі, а дослідна експлуатація системи розпочнеться з 1 березня 2019 року.

На підставі рішення Вищої ради правосуддя № 624/0/15-19 від 28.02.2019 року Державною судовою адміністрацією України відкликано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Станом на дату винесення даної Ухвали, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не функціонує, а тому відсутня можливість зареєструвати офіційні електронні адреси в цій системі та подати процесуальні документи в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", що передбачено ч. 8 ст. 14 ЦПК України.

Враховуючи, що електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа, перевірити підписання позову у суду немає можливості.

Тим паче, суд не має можливості роздруковувати позов з додатками у відповідності до кількості учасників справи.

Враховуючи викладене, до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися до суду в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис позивача.

Що стосується заяви позивача про звільнення її від судового збору, суд звертає увагу на таке.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд може звільнити від сплати судового збору на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, у ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», перераховано вичерпний перелік осіб та умов, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Відповідно до даної правової норми, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням, відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно ст. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, із доводів позову в частині звільнення від сплати від судового збору. вбачається, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становище, з урахуванням перебування позивача у декретній відпустці, втім будь-яких доказів до матеріалів позову на підтвердження такого становища долучено довідку про річний дохід позивача, тоді як дитині сторін виповнилося вже 3 роки, а відтак, актуальність доходу позивача на час подання позову до суду - не відповідає дійсності.

Таким чином, встановлено відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, а відтак неможливість сплатити судовий збір при пред`явленні позову, матеріали позову не містять.

В зв`язку з цим, правові підстави для відстрочення позивачу сплати судового збору відсутні.

Тим самим, вищевказаний позов підлягає оплаті судовим збором.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що суд може зменшити розмір судового збору, на підставі ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, відповідно до ст.176 ч.1 п.2 ЦПК України ціна позову у позовах про поділ майна визначається вартістю майна.

За аналізом наведених правових норм, суддя вказує на те, що зазначення ціни позову щодо майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При цьому, вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності або БТІ тощо.

Так, позивачем вказана ціна позову в розмірі 1 000 000 грн, але не надано суду документів, що підтверджує дійсну вартість майна саме на даний час, як нерухомого майна так і інших придбаних речей, що є предметом спору.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до ст.4 ч.2 п.1 п.п.2 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення ( відстрочення, зменшення ) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В зв`язку з чим, для розгляду районним судом вищевказаного позову позивачу необхідно подати позовну заяву в паперовій формі, подавши її копію з додатками для відповідача, а також сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, з урахуванням оцінки спірного майна, до державного бюджету за реквізитами для сплати судового збору (Державна судова адміністрація України, 050): Отримувач коштів: УК у Поділ. р-ні/Подільс. р-н/22030101; Код отримувача (ЄДРПОУ) 37975298; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Рахунок отримувача: UA0026008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Наявність відомчої ознаки: «00» Без деталізації за відомчою ознакою; та подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

В зв`язку з наведеним, поданий без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175-177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху на підставі ст.185 ч.1 ЦПК України з наданням позивачем строку для усунення вказаних вище недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх неусунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.136, 185 ч.1, 258-260, 261, 353, 354 ЦПК України, п.15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.), ст.8 Закону України «Про судовий збір», -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, надавши позивачу строк для усунення недоліків в 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали, в інакшому випадку позов вважати неподаним та повернути позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяН. М. Ларіонова