Справа № 309/2245/20
Провадження № 2/309/1335/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 жовтня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Орос Г.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

ОСОБА_2 , ОСОБА_3

про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що після смерті її чоловіка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на належне йому майно житловий будинок АДРЕСА_1 . Позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмолено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на будинок.

Відповідачі також є спадкоємцями після смерті батька, на спадкове майно не претендують. Відповідно до довідки Хустського ДПТІ №4295 від 07.09.2020 р. за адресою АДРЕСА_1 майно не зареєстровано.

У зв`язку з вказаними обставинами позивач позбавлена можливості оформити право на спадщину. Просить визнати за нею право власності на житловий будинок, з надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, подала суду заяву провести розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися. Подали суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнають, не заперечують проти їх задоволення.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ст. 6 та ст. 13 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Кожен, чиї права і свободи, викладені в цій конвенції, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Право на судовий захист гарантується також і статтею 55 Конституції України.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст.ст.1217, 1223 ЦК України, спадкування здійснюється за законом або заповітом, право на спадкування мають особи, які визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу.

В судовому засіданні встановлено, що після смерті чоловіка позивача ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно до довідки Хустського ДПТІ №4295 від 07.09.2020 р. за адресою АДРЕСА_1 майно не зареєстровано /а.с.17/.

Позивач ОСОБА_1 виготовила технічний паспорт на будинок /а.с. 19-27/.

Згідно довідки, виданої виконкомом Стеблівської сільської ради 31.08.2020 р. №491 на день смерті ОСОБА_4 у спадковому будинку разом із спадкодавцем проживали цього дружина ОСОБА_1 , сини ОСОБА_3 , 1977 р.н., ОСОБА_3 , 1983 р.н. Відповідачі не претендують на спадкове майно.

Відповідно до ст.1268 ч.3 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до роз`яснень, викладених в абз. 3 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п.37 постанови № 5 від 07.02.2014 року пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 і статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Враховуючи наведене, а також те, що в судовому засіданні не встановлено даних, які б заперечували факт права власності у ОСОБА_1 на спадкове майно, а також не встановлено інших осіб, які б мали право на спадкове майно або які б претендували на це право, окрім позивача, суд приходить до переконання про достатність підстав для визнання за ОСОБА_1 права власності на житловий будинок в АДРЕСА_1 .

Керуючись вимогами ст.ст. 247, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України та ст.ст. 392, 1225, 1296 ЦК України, с у д

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканкою АДРЕСА_1 право власності в порядку спадкування на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене через Хустський районний суд до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, в цей же строк з дня його отримання.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.