Справа № 640/1687/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом заступника прокурора Харківської місцевої прокуратури №2, в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до ОСОБА_1 , 3-я особа ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» про скасування рішення, стягнення збитків, -

встановив:

Позивач, заступник прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, звернувся у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_1 , в якому просить:

скасувати рішення державного реєстратора №31106054 від 26.08.2016, яким за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 ;

скасувати рішення державного реєстратора №31369569 від 13.09.2016, яким за ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 ;

скасувати рішення державного реєстратора №39140865 від 09.01.2018, яким за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 ;

зобов`язати ОСОБА_1 повернути об`єкт незавершеного будівництва, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, регіональному відділенню Фонду державного майна України по Харківській області;

стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області збитки в сумі 43 560,00 грн. для зарахування на відповідні рахунки казначейства Державного бюджету України.

В обґрунтування позову зазначає, що між регіональним відділення Фонду державного майна України по Харківській області та ОСОБА_1 22.10.1999р. був укладений договір купівлі-продажу об`єкту незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . В наслідок не виконання ОСОБА_1 умов договору 22.10.1999р., він був розірваний за рішенням господарського суду Харківської області від 16.07.2013р., яке набуло законної сили 02.08.2013р. Також рішенням суду зобов`язано ОСОБА_1 повернути об`єкт. За період з 1999р. по 02.08.2013р. об`єкт незавершеного будівництва змінився та згідно звіту суб`єкта оціночної діяльності встановлені збитки в сумі 43 560,00 грн., які підлягають стягненню з ОСОБА_1 на користь держави, в особі регіонального відділення.

Крім того, зазначає, що відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно , в ньому наявні записи про рішення державних реєстраторів про реєстрацію за ОСОБА_1 , за ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» права власності на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить державі, в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, що порушує права власника на майно.

Відповідач - у поданих відзивах та представник у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначаючи, що прокурором не доведено спричинення діями ОСОБА_1 державі, в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області, збитки, а також їх розмір. Крім того, зазначає про сплив позовної давності по вимогі про стягнення збитків. Стосовно вимог про скасування рішень державних реєстраторів зазначає, що він є не належним відповідачем та взагалі не доведено порушення прав Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області в цій частині. Також, вважає що прокурор не має права на зварення із даним позовом до суду .

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Харківській області - позовні вимоги підтримала.

3-я особа - особа ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» , у судове засідання не з`явилась, письмових пояснень до суду не надала.

Ухвалами суду провадження у справі відкрито, прийняті збільшені позовні вимоги, залучена третя особа.

Також у зв`язку із відмовою прокурора від частини вимог, яке підтримано регіональним відділення , провадження в частині зобов`язання ОСОБА_1 повернути об`єкт незавершеного будівництва, розташований за адресою: АДРЕСА_1 - закрито.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані сторонами докази, приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Регіональним відділенням ФДМУ по Харківській області укладений з ОСОБА_1 договір купівлі-продажу від 22.10.1999 № 645 (далі - договір) об`єкта незавершеного будівництва «Дослідно-конструкторське бюро (ДБК) імпульсної обробки металів аерокосмічного університету ім. Жуковського» по АДРЕСА_1. Об`єкт приватизувався за умови завершення будівництва та введення його в експлуатацію. При цьому умовами договору було передбачено зміну первісного призначення зазначеного об`єкта.

Відповідно до актів приймання - передачі від 16.06.2000 РВ ФДМУ по Харківській області передало покупцю об`єкт незавершеного будівництва ДКБ імпульсної обробки металів аерокосмічного університету ім. Жуковського по АДРЕСА_1 , а також проектно - кошторисну та виконавчу документації стосовно нього.

Нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу № 645 від 22.10.1999 було здійснене 22.10.2002, відповідно, до цього часу покупець повинен був переоформити право забудовника на об`єкт купівлі-продажу, укласти договір оренди земельної ділянки, площею орієнтовано 1,4 га з Харківською міською радою, здійснити переоформлення проектно - кошторисної документації та розпочати будівництво, а також ввести його в експлуатацію.

В подальшому були укладені між сторонами додаткові угоди № 1 від 08.12.2005, № 2 від 08.12.2005, № 3 від 04.04.2006 , № 4 від 09.04.2008, № 5 від 01.02.2010, згідно з якими для покупця були передбачені інші строки виконання зобов`язань, останній з яких був встановлений до 31.12.2012.

У 2013р. Регіональне відділення ФДМУ звернулось із позов у господарський суд Харківської області про розірвання договору купівлі-продажу № 645 від 22.10.1999 та повернення об`єкта незавершеного будівництва «Дослідно-конструкторське бюро (ДБК) імпульсної обробки металів аерокосмічного університету ім. Жуковського» в державну власність.

Рішенням господарського суду Харківської області від 16.07.2013 у справі № 922/2266/13 договір купівлі-продажу № 645 від 22.10.1999р. об`єкта незавершеного будівництва «Дослідно-конструкторське бюро (ДБК) імпульсної обробки металів аерокосмічного університету ім. Жуковського» по АДРЕСА_1, укладений між регіональним відділенням ФДМУ по Харківській області та ОСОБА_1 був розірваний та зобов`язано ОСОБА_1 повернути об`єкт незавершеного будівництва в державну власність, в особі регіонального відділення ФДМУ по Харківській області.

Згідно рішення господарського суду Харківської області підставою розірвання договору купівлі-продажу є порушення ОСОБА_1 своїх зобов`язань за умовами договору, зокрема не оформлення документів та не завершення будівництва об`єкту, в строки передбачені договором.

На виконання вказаного рішення суду у частині повернення в державну власність об`єкта незавершеного будівництва, керуючись «Порядком повернення у державну власність об`єктів приватизації у разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів» (із змінами та доповненнями), затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 18.01.2001 № 32 (який діяв до 05.01.2019р.), пунктом 11 Методики оцінки майна (із змінами та доповненнями), затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 № 1891 регіональним відділенням було проведено обстеження та інвентаризація об`єкту, за наслідками яких складений акт обстеження від 13.08.20013р.

Протоколом засідання комісії регіонального відділення від 13.08.2013р. вирішено, залучити суб`єкта оціночної діяльності для проведення незалежної оцінки об`єкта незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 , оскільки у результаті звіряння документації по інвентаризації об`єкту на дату проведення приватизації та на дату набрання чинності рішенням господарського суду Харківської області від 16.07.2013 встановлено, що стан об`єкта змінився і не відповідає фактичному стану на момент приватизації.

Після чого був укладений договір із ПФ Агенство «Схід», яке провело оцінку об`єкту по АДРЕСА_1 , за наслідками якого складений звіт, затверджений 27.11.2017р. заступником начальника регіонального відділення ФДМУ по Харківській області.

Згідно зазначеного звіту - ринкова вартість об`єкта незавершеного будівництва станом на 02.08.2013 (на дату набрання рішенням господасрького суду законної сили) становить 720,00 грн., з урахуванням ПДВ. Вартість об`єкта незавершеного будівництва за технічним станом на момент приватизації складала 44 280 грн.

Встановлений розмір збитків, завданих об`єкту за час володіння ним покупцем - ОСОБА_1 , в розмірі 43 560,00 грн. з урахуванням ПДВ.

Розмір збитків визначено відповідно до Методики оцінки майна, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 за № 1891(в редакції на час проведення та затвердження звіту).

Згідно з п. 108 Методики, у разі неможливості фізичного відновлення пошкодженого майна або коли вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали пошкодження, та знос, що підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не меншій за ринкову вартість такого майна до завдання майнової шкоди, розмір реальних збитків дорівнює ринковій вартості неспеціалізованого майна, визначеній із застосуванням порівняльного та (або) дохідного підходів, або залишковій вартості відтворення (заміщення) спеціалізованого майна, визначеній із застосування витратного підходу, виходячи з його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування. За умовами повернення пошкодженого майна особі, якій завдано збитків, розмір реальних збитків дорівнює вартості такого майна, визначеній на дату оцінки з урахуванням його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування, зменшення на вартість пошкодженого майна, визначену з урахуванням його стану після розкрадання, нестачі, знищення, псування.

В іншому разі, коли пошкоджене майно підлягає фізичному відновленню і при цьому вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та знос, що не підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не перевищують його ринкову вартість до розкрадання, нестачі, знищення, псування, розмір реальних збитків дорівнює сумі вартості, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та зносу, що не підлягає усуненню. При цьому вартість відновлюваного ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових визначається шляхом застосування методу прямого відтворення.

Базами оцінки майна можуть бути ринкова варіть, вартість ліквідації, залишкова вартість заміщення (відтворення), інвентаризаційна вартість та ліквідаційна вартість.

Суб`єктом оціночної діяльності за Національним стандартом №1 Загальним положенням оцінки майна і майнових прав, визначено найбільш ефективне використання об`єкту, шляхом ліквідації об`єкту, а саме розбирання конструкцій і матеріалів та продаж отриманих від розбирання конструкцій.

Також суб`єктом оціночної діяльності в основу висновків та оцінки покладений дохідний методичний підхід.

За результатами дослідження вартість об`єкта незавершеного будівництва на момент приватизації складала 44280 грн., на момент набрання рішення суду про повернення об`єкту у державну власність 720 грн., внаслідок чого визначений розмір збитків в сумі 43560 грн.

Відповідно до ст.19 ЗУ «Про особливості приватизації об`єктів незавершеного будівництва», який діяв на час розірвання договору об`єкта незаверганого будівництва - у разі невиконання умов, зазначених у цій статті (завершення будівництва в установлені строки ), договір купівлі-продажу підлягає розірванню в установленому законодавством порядку. При цьому покупець, з яким розірвано договір купівлі-продажу, повертає об`єкт приватизації в державну власність за актом приймання-передачі, а також відшкодовує державі збитки, завдані невиконанням умов договору.

Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Внаслідок невиконання ОСОБА_1 умов договору купівлі-продажу, він був розірваний та на час повернення об`єкта у державну власність за рішенням суду, об`єкт змінився , а саме є знищеним (ліквідованим) та розмір збитків складає 43560 грн., які підлягають стяганню з ОСОБА_1 , як винної особи.

При цьому суд зазначає, що строки позовної давності для стягнення збитків на час звернення із даним позовом у суд (03.01.2019р.) не сплили, оскільки про їх наявність та розмір регіональний фонд ДМУ по Харківській області дізнався 27.11.2017р. коли у відповідності до діючого на той час законодавства була проведена оцінка та затверджений звіт суб`єкта оціночної діяльності - п.22 Методики оцінки майна (в редакції на час затвердження).

Також суд зазначає, що згідно з вимогами ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 ст. 23 Закону передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Відповідно до ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має ' наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 ЦПК України.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

В даному випадку спричинені збитки державі.

Відповідним органом контролю - Регіональним відділенням Фондом державного майна України по Харківській області, заходи представницького характеру щодо стягнення збитків в судовому порядку не вживались, що свідчить про бездіяльність вказаного органу контролю та наявні підстави для вжиття з метою захисту інтересів держави заходів представницького характеру Харківською місцевою прокуратурою №2.

Таким чином, звернення прокурора до суду у даних спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання з урахуванням принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав відповідача по справі.

Стосовно позовних вимог про скасування рішень державних реєстраторів, суд зазначає наступне.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в ній містять записи про реєстрацію щодо об`єкта нерухомого майна - незавершене будівництву «Дослідно-конструкторське бюро (ДБК) імпульсної обробки металів аерокосмічного університету ім. Жуковського» по АДРЕСА_1:

- про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на підставі рішення про державну реєстрацію за №31106054 від 26.08.2016;

- про реєстрацію ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» права власності на підставі рішення про державну реєстрацію за №31369569 від 13.09.2016;

-про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на підставі рішення про державну реєстрацію за №39140865 від 09.01.2018.

Прокурор просить скасувати зазначені рішення державних реєстраторів скасувати на підставі ч.8 ст.18, ч.3 ст. 26 ч.3 ст. 27-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»

Відповідно до ч.8 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Згідно з ч.3 ст.27-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності на об`єкт незавершеного будівництва, набутого на підставі договору, здійснюється на підставі такого договору.

За ч.3 ст. 26 Закону у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення у, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

За ч.3, ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення - ч.2 ст. 77 ЦПК України .

За ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з цим, суду не надано доказів прийняття рішень державних реєстраторів №31106054 від 26.08.2016; №31369569 від 13.09.2016; №39140865 від 09.01.2018, в порушення закону.

Більш того, суду взагалі не надані рішення державних реєстраторів, які просить скасувати прокурор та документи на підставі яких вони прийняті, хоча під час розгляду справи, суд акцентував на цьому увагу прокурора.

За правовою позицією ВП ВС висловленої у постанові від 19 червня 2019 року № № 824/1751/14-а - належним відповідачем у спорі про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно за іншою особою має бути особа, реєстрацію речового права якої оскаржує позивач.

Прокурор оскаржує рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно за ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» , однак вказану особу не залучає до участі у справі у якості відповідача.

Враховуючи не доведеність позовних вимог в частині скасування рішень про державну реєстрацію, підстави для задоволення позову в цій частині - відсутні.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача пропорційно до задоволених вимог.

Керуючись ст.ст.13, 77, 81, 89, 141,258,263,264,265,268 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позовні вимоги заступника прокурора Харківської місцевої прокуратури №2, в інтересах держави в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області до ОСОБА_1 , 3-я особа ОК «Житлово-будівельний кооператив «Невада» про скасування рішення, стягнення збитків - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави, в особі регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області збитки в сумі 43560 грн.

В решті позову - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківської місцевої прокуратури №2 в сумі 1921 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 10.02.2020р.

Суддя Бородіна Н.М.