Справа № 496/173/19
Провадження № 2/496/195/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря Ткаченко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області Грабовенко-Ворсуляк Д.М. про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів та третьої особи про визнання договору дарування недійсним.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 січня 2019 року, справу передано на розгляд судді Галич О.П.

Ухвалою суду від 22 січня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 21 березня 2019 року о 14-30 годин.

В судове засідання, що було призначено на 21 березня 2019 року позивач ОСОБА_1 з`явився та ухвалою суду від 21 березня 2019 року підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду на 27 червня 2019 року.

27 червня 2019 року у судове засідання позивач ОСОБА_1 з`явився, але слухання справи відкладено у зв`язку з неявкою третьої особи на 04 жовтня 2019 року.

На адресу суду 02 жовтня 2019 року від позивача надійшла заява про відкладення слухання справи у зв`язку з сімейними обставинами.

На підставі вказаної заяви позивача, судом було відкладено слухання справи на 24 січня 2020 року.

У зв`язку з перебуванням судді 24 січня 2020 року у судовому засіданні колегії суддів з кримінальної справи, слухання справи було відкладено на 16 квітня 2020 року.

16 квітня 2020 року позивач ОСОБА_1 з`явився у судове засідання, але у зв`язку з неявкою відповідача ОСОБА_2 справу було відкладено на 12 червня 2020 року.

У наступні судові засідання, що були призначені на 12 червня 2020 року та 27 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, хоча був повідомлений належним чином та будь-яких заяв або клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Жодних заяв або клопотань про розгляд справи за відсутності, позивач до суду не направляв.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

За змістом ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Державний нотаріус Біляївської районної державної нотаріальної контори Одеської області Грабовенко-Ворсуляк Д.М. про визнання договору дарування недійсним - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутися до суду з позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено 27 жовтня 2020 року.

Суддя О.П. Галич