"09" жовтня 2020 р. Справа № 363/1508/20
УХВАЛА

про повернення заяви про забезпечення позову

09 жовтня 2020 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б. ознайомившись із заявою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Косогор Оксани Миколаївни про вжиття заходів забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

09 жовтня 2020 року через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Косогор Оксаною Миколаївною подано заяву про вжиття заходів забезпечення зустрічного позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, в якій остання просить забезпечити зустрічний позов ОСОБА_1 шляхом накладенням арешту на квартиру АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстовоано на ім`я ОСОБА_2 та Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , право власності на яку зареєстровано ім`я ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 153 ЦПК України, суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Ознайомившись з матеріалами заяви про забезпечення позову та цивільної справи, суд не вбачає підстав для розгляду заяви про забезпечення позову з викликом осіб та проведенням судового засідання по даному питанню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 1, 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України та цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як вбачається із матеріалів цивільної справи, що 24 квітня 2020 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 10 червня 2020 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 13 серпня 2020 року.

13 серпня 2020 року підготовче судове засідання по вказаній цивільній справі було відкладено на 20 жовтня 2020 року.

01 вересня 2020 року поштою до Вишгородського районного суду Київської області надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, разом із заявою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Косогор О.М. про продовження процесуального строку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

09 жовтня 2020 року через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Косогор О.М. подано заяву про вжиття заходів забезпечення зустрічного позову по вищевказаній цивільній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Однак, питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя до спільного розгляду із позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя судом не вирішено та питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви буде вирішено під час проведення наступного підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч. 9 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З огляду на викладене, заява про забезпечення позову слід повернути з підстав невідповідності її вимогам ст.151, 152 ЦПК України.

Відповідна ухвала не перешкоджає заявнику після усунення вказаних у ній недоліків звернутися до суду із нею повторно.

Керуючись статтями 149-153, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Косогор Оксани Миколаївни про вжиття заходів забезпечення зустрічного позову - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Б. Баличева