КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №754/6916/18 Головуючий у І інстанції Панченко О.М.
Провадження №22-ц/824/4715/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

07 лютого 2020 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 27 січня 2020 року подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Одночасно із зверненням до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що він є особою пенсійного віку та не має джерела доходу, а тому не має можливості сплатити судовий збір.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не може погодитися з викладеними підставами щодо звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору виходячи з такого.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Позивач не вказав розмір свого річного доходу за попередній календарний рік. Посилання позивача на те, що він не має доходів є голослівними і не можуть бути перевірені судом. Надані позивачем відомості з Державного реєстру фізичних-осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, згідно якими у ОСОБА_1 відсутня інформація про доходи, та довідка Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, згідно з якою ОСОБА_1 не перебуває на обліку в органах Пенсійного фонду України оцінюються судом апеляційної інстанції критично, оскільки вони лише доводять, що ОСОБА_1 , який не є громадянином України, не має в Україні офіційних доходів з яких сплачуються податки. Однак це не виключає наявність у позивача інших джерел доходів за межами України. Із матеріалів справи вбачається, що позивач звертаючись до суду першої інстанції не скористався безоплатною правовою допомогою, як особа, яка є малозабезпеченою, а уклав угоду з адвокатом, оплатив його послуги, також сплатив судовий збір, що спростовує його твердження про відсутність будь-яких доходів.

Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі», вбачається, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

З урахуванням викладеного, змісту заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору, наданих доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити реальний дохід позивача у справі, А тому ОСОБА_1 слід відмовити в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, й відповідно за звернення до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в розмірі 13215 грн. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок: UA00026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`ян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 38050812.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

За правилами ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 185 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплати судового збору в розмірі 13215 грн.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 18 грудня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб