Провадження № 2-о/756/68/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

секретаря - Волкової А.А.,

за участі представник заявника - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Київська міська рада, про встановлення факту родинних відносин, -

в с т а н о в и в:

У вересні 2019 року ОСОБА_2 через свого представника звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме того, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою ОСОБА_2 .

Представник заявника вказує, що ОСОБА_2 є рідною сестрою ОСОБА_3 , дошлюбне прізвище сестер « ОСОБА_4 ».

Факт родинних стосунків заявниці з ОСОБА_3 прослідковується з існуючих документів, за якими батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 були ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

При видачі паспорта громадянина України ОСОБА_3 датою народження останньої зазначено ІНФОРМАЦІЯ_4 замість ІНФОРМАЦІЯ_5 , невірну дату народження ОСОБА_3 вказано також і в її свідоцтві про смерть, які не збігаються із дійсною датою народження в свідоцтві про народження.

Таким чином, після смерті ОСОБА_3 єдиній спадкоємиці за законом ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з розбіжністю дат народження спадкодавиці та відсутністю, за таких обставин, документів що підтверджують родинні стосунки останніх.

Зазначені обставини стали підставою для звернення ОСОБА_2 до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин за для можливості оформлення спадщини.

В судовому засіданні представник заявника підтримав вимоги заяви просив її задовольнити.

Представник Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подали до суду заяву у якій просили здійснювати розгляд справи за відсутності їх представника.

Суд вислухавши представника заявника, пояснення свідків, перевіривши матеріали справи встановив, наступне.

27.01.1921 року підвідділом запису актів цивільного стану при Київській губернії складено виписку («Выпись»), відповідно до якої у ОСОБА_7 та ОСОБА_8 народилась донька: ОСОБА_9 (а.с.15).

19.09.1956 року Бюро записів актів цивільного стану видано повторне свідоцтво серії НОМЕР_1 про народження ОСОБА_10 , за яким остання народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 у м. Києві, батьки: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 про що в Книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено запис від 27.10.1920 року №65 (а.с.16, а.с. 69 -зворот).

Із матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_11 , у м. Києві, батьками якої були: ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , про що 21.05.1927 року ЗАГС Подільського району м. Києва зроблено відповідний запис № 928 (а.с. 24, 69).

30.03.1946 року було укладено шлюб між ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , останньою обрано прізвище чоловіка - « ОСОБА_16 », що підтверджується посвідкою про шлюб від 30.03.1946 року № 825, видана Бюро ЗАГС м. Києва (а.с.17).

05.02.1950 року було укладено шлюб між ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , останньою обрано прізвище чоловіка - « ОСОБА_19 », що підтверджується витягом № 7 від 22.08.2019 року (а.с.25).

Таким чином, за наявним документами, попри розбіжності в написанні дошлюбних прізвищ, прізвища зазначених осіб та їх батьків є ідентичними, а розбіжності в записах, на думку суду, виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм або правил і принципів міжмовного перетворення в ситуації контактного (українсько-російського) білінгвізму.

17.09.2019 року ОСОБА_2 звернулась із заявою щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори ГТУЮ у м. Києві Саніною Л.А. за Постановою вих. № 7637/02-31 від 17.09.2019 року ОСОБА_2 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до Постанови Одинадцятої київської державної нотаріальної контори ГТУЮ у м. Києві вих. № 7637/02-31 від 17.09.2019 року встановлено розбіжності у даті народження ОСОБА_20 : ІНФОРМАЦІЯ_5 (у свідоцтві про народження) та ІНФОРМАЦІЯ_7 (у свідоцтві про смерть) та зроблено висновок про відсутність документального підтвердження, що особа у зазначеному свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 і у зазначеному свідоцтві про смерть серії НОМЕР_3 одна й та сама особа, тобто спадкодавиця - ОСОБА_3 .

У судовому засіданні допитані свідки: ОСОБА_21 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ); ОСОБА_22 (проживає за адресою: АДРЕСА_2 ); ОСОБА_23 (проживає за адресою: АДРЕСА_2 ), які підтвердили, що тривалий час знали ОСОБА_3 , яка святкувала свій день народження саме ІНФОРМАЦІЯ_5 . Усі свідки зазначали, що знали ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , як сестер, які проживали за однією адресою, доглядали та підтримували одна одну до смерті ОСОБА_3 ..

Представник заявниці стверджував, що розбіжності у датах народження ОСОБА_3 , яка зазначена у свідоцтві про народження ( ІНФОРМАЦІЯ_8 ), а в паспорті і свідоцтві про смерть (03 листопада 1920 року) зумовлені зміщенням дат при змінами календарів та переходом з Юліанського на Григоріанський календар.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог.

Крім іншого, на підтвердження факту родинних стосунків з ОСОБА_3 заявницею надано спільні фотознімки сімейного альбому, з яких вбачається, що останні впродовж життя підтримували теплі родинні стосунки, збирались на свята.

За змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України в порядку окремого провадження встановлюються факти, що мають юридичне значення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ч. 2 ст. 319 ЦПК України рішення суду про встановлення факту, який підлягає реєстрації в органах державної реєстрації актів цивільного стану або нотаріальному посвідченню, не змінює собою документів, що видаються цими органами, а є тільки підставою для одержання зазначених документів.

З матеріалів спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем, яка прийняла спадщину, оскільки спадкоємець за заповітом ОСОБА_21 відмовилася від спадщини після смерті ОСОБА_3 .

За таких обставин та наявних документів, у суду не має підстав ставити під сумнів пояснення заявника і таких доказів суду не надано.

З огляду на зазначене, суд вважає встановленим той факт, що ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , є рідною сестрою ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

На підставі ст.ст. 12, 19, 80, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 315-319 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Київська міська рада, про встановлення факту родинних відносин, - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , є рідною сестрою ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлений 15.10.2020 року.

Суддя А.В. Шевчук