Справа № 129/1038/20
УХВАЛА
іменем України

"26" жовтня 2020 р. м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В.,
розглянувши позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння,
встановила:

22.04.2020 Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Гайсинського районного суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач ОСОБА_1 , під час проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_1 був зарахований на всі види забезпечення, в тому числі речового. Відповідно до витягу з наказу №121 від 30.05.2019 (по стройовій частині) відповідача було звільнено наказом командира від 27 травня 2019 року №72-РС у запас за підпунктом «д» п.2 ч.5 (через службову невідповідність осіб рядового, сержантського і старшинського складу) статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу». В зв`язку з цим за відповідачем рахується заборгованість за видані йому предмети речового майна, строк носіння яких не закінчився, в сумі 913,34 грн, які підлягають утриманню з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 .
Ухвалою Гайсинського районного суду Вінницької області від 23.04.2020 року було відкрито спрощене позовне провадження у цій справі. Розгляд справи призначено на 16.07.2020 року на 11:00 год.
Ухвалою Гайсинського районного суду Вінницької області від 16.07.2020 року цивільну справу за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння передано за підсудністю до Калинівського районного суду Вінницької області.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Калинівського районного суду Вінницької області від 13.10.2020 року, головуючим у справі визначено суддю Ставнійчук С.В.
На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 .
Відповідь на запит суду про зареєстроване місце проживання відповідача надійшла 23.10.2020 року.
Дослідивши позовну заяву, суд дійшов наступних висновків.
Як видно з позовної заяви, спір між сторонами виник щодо стягнення заборгованості, яка пов`язана зі звільненням відповідача з військової служби.
Згідно ст.19 ч.1ЦК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Відповідно до п.2 ч. 1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Пунктом 17 ч.1 ст. 4 КАС України передбачено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
У постанові від 05.12.2018 р. (справа №818/1688/16)Велика Палата Верховного Суду відступила від правових висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17. Спори у цих справах також стосувалися звернення суб`єкта владних повноважень із позовом про стягнення грошових коштів з особи, що перебувала на публічній/державній службі, і суд дійшов висновку, що питання стягнення збитків/відшкодування шкоди, завданих особою, що перебуває або перебувала на державній/публічній службі, має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.
Відступаючи від вищевказаних правових висновків, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи. Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення. Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Враховуючи те, що спір між військовою частиною НОМЕР_1 та ОСОБА_1 (колишнім солдатом військової частини НОМЕР_1 ) є публічно-правовим, він не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, тому провадження у справі підлягає закриттю. Позивач має право вирішувати спірні питання в порядку КАС України.
Керуючись ст. 255 ЦПК України,
ухвалила:
Провадження у справі за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за речове майно, що не вислужило встановлених термінів носіння закрити.
Роз`яснити позивачу право на звернення до суду з позовом в порядку адміністративного судочинства.
У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.
Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Ставнійчук