"26" жовтня 2020 р. Справа № 363/2483/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Рибки І.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Капустінської Олени Геннадіївни про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання договору купівлі продажу на будинок та земельну ділянку недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває цивільна справа № 363/2483/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про визнання договору купівлі продажу на будинок та земельну ділянку недійсним.

12 жовтня 2020 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Капустінської Олени Геннадіївни про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову у вищевказаній цивільній справі.

В поданому клопотанні представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Капустінська Олена Геннадіївна просить застосувати до позивача ОСОБА_2 заходи зустрічного забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області грошових коштів у розмірі 24 000 доларів США, що в гривневому еквіваленті по курсу НБУ станом на 08.10.2020 року становить 679 680, 00 грн., загальній вартості нерухомо мого майна (непрямі збитки) та на суму 3 000 доларів США, що в гривневому еквіваленті по курсу НБУ станом на 08.10.2020 року становить 84 960 грн. прямі збитки, у якості зустрічного забезпечення позову, виходячи з того, що застосоване забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно, яке застосовано ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.09.2020 року, законним та належним власником якого є відповідач ОСОБА_1 є упередженим, передчасним, здійсненим із веденням суду в оману та таким, що порушує майнові права відповідача ОСОБА_1 , як власника даного нерухомого майна та приводить до понесення збитків.

Дослідивши матеріали клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Капустінської Олени Геннадіївни про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступних висновків.

Так, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18.09.2020 року забезпечено позовні вимоги, шляхом накладення арешту на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 площею 0,2454 га (кадастровий номер земельної ділянки :05:231:0018), яка на праві власності належить відповідачу ОСОБА_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі № 363/2483/20. Вказана ухвала суду набрала законної сили та передана на виконання до компетентних органів.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення. Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Як вбачається з клопотання про зустрічне забезпечення, відповідач посилається на те, що вжиті заходи забезпечення позову суттєво впливають на майнові інтереси відповідача ОСОБА_1 та приводить до понесених збитків.

У клопотанні не обгрунтовано на відшкодування яких саме збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення, оскільки ухвалою суду від 18.09.2020 року не було позбавлено відповідача права володіння та користування майном.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідачем не надано доказів того, що позивач не має зареєстрованого місцязнаходження на території України та доказів щодо майнового стану позивача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Окрім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

А відтак, клопотання представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 154, 353-354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Капустінської Олени Геннадіївни про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову у вищевказаній цивільній справі відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Б. Баличева