ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

15 жовтня 2020 року

м. Харків

справа № 640/748/19

провадження № 22-ц/818/2959/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: судді Тичкової О.Ю.,

суддів: Пилипчук Н.П., Яцини В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Супрун Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , про витребування доказів при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 5 лютого 2020 року у справі за позовом Харківської місцевої прокуратури №2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Шоста Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Уварова Анастасія Вікторівна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та договору купівлі продажу, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до Харківської місцевої прокуратури №2, ОСОБА_2 , треті особи - Шоста Харківська державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Уварова Анастасія Вікторівна про визнання права власності на квартиру,

установив:

У січні 2019 року Харківська місцева прокуратура № 2 звернулася до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з позовом, після уточнення якого 19.07.2019 ( т.1 а.с. 130 135) просила визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину № 6-1095 від 02.12.2017, видане Шостою Харківською державною нотаріальною конторою Страховій А.В.; визнати недійсним договір купівлі-продажу № 173 від 18.12.2017, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; визнати спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відумерлою та передати її у власність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради; стягнути зі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 судові витрати.

Позов обґрунтований тим, що квартира АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 не могла бути успадкована ОСОБА_2 . З заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 звернувся ОСОБА_5 й була зведена спадкова справа, проте спадкових прав ОСОБА_5 не оформив, оскільки помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті за заявою ОСОБА_2 , як спадкоємця ОСОБА_5 , була заведена спадкова справа, але рішення Дзержинського районного суду від 02.12.2017 про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що стало підставою для оформлення спадкових прав ОСОБА_2 , було скасоване постановою Апеляційного суду Харківської області від 02.05.2018. Таким чином, у відповідачки відпали підстави для спадкування і видане їй свідоцтво про право на спадщину на квартиру є недійсним, а квартира є відумерлою спадщиною й повинна перейти у власність територіальної громади Харківської міської ради. Тому ОСОБА_2 незаконно заволоділа спірною квартирою та не могла розпоряджатися нею, укладати 02.12.2017 з ОСОБА_3 договір купівлі продажу. Зазначений договір має бути визнаний недійсним, як такий, що суперечить вимогам ст.203 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України), оскільки майно, що було предметом договору відповідно до ст.ст. 178, 1277 ЦК України обмежене в цивільному обороті.

28 травня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до суду з зустрічним позовом про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов мотивований тим, що спірна квартира належала ОСОБА_6 , яка була рідною племінницею ( донькою рідного брата) ОСОБА_5 . Останній у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте оформити спадщину не зміг через брак документів, а саме втрату оригінала свідоцтва про народження ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 помер, залишивши заповіт на користь своєї правнучки ОСОБА_2 . Оскільки знайшовся оригінал свідоцтва про народження ОСОБА_4 , остання змогла беззаперечно підтвердити факт родинних зв`язків та право на спадкування, тому законно набула право на спірну квартиру в порядку спадкування за заповітом і потім продала її позивачу за зустрічним позовом. ОСОБА_3 є добросовісним набувачем спірної квартири і намагання прокуратури позбавити його права власності суперечить Конституції України.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 5 лютого 2020 року позов прокуратури задоволений. Визнано недійсними: свідоцтво про право на спадщину № 6-1095 від 02.12.2017, видане Шостою Харківською державною нотаріальною конторою Страховій А.В., договір купівлі-продажу № 173 від 18.12.2017, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Уваровою А.В. за №38804953. Визнано спадщину у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , відумерлою, та передано її у власність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради. Стягнуто зі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь позивача судовий збір за подання позовної заяви по 881 грн 00 коп. з кожного. У задоволені зустрічного позову ОСОБА_3 відмовлено.

Не погодившись з цим рішенням ОСОБА_2 звернулася до суду з апеляційною скаргою. Посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного рішення. Просить рішення суду скасувати та у задоволені позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не дав належної оцінки відсутності в матеріалах справи доказів того, що прокурор мав право звертатися до суду в інтересах держави в особі Харківської міської ради з дійсним позовом. А саме, немає доказів того, що Харківська міська рада не здійснює захисту прав територіальної громади м. Харкова або робить це неналежно. Прокурор не надав доказів дотримання ним процедури встановленої частинами 3, 4 ст. 23 Закону України « Про прокуратуру». Крім цього, відповідно до ЦПК України та офіційного тлумачення Конституції України органи прокуратури можуть представляти лише ті органи місцевого самоврядування, які наділені повноваженнями органів виконавчої влади. Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування» місцеві ради не наділені жодними делегованими повноваженнями органів ради, питання управління комунальним майном відноситься до їх власних (самоврядних) повноважень, тому прокурор не міг звертатися до суду з дійсним позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради. Суд також проігнорував факт прийняття представником ХМР участі у судовому процесі, що повністю спростовує підстави участі у цьому судовому процесі прокурора та свідчить про порушення судом принципу рівності сторін у процесі. Висновок суду про прийняття спадщини ОСОБА_2 на підставі рішення суду не відповідає дійсним обставинам у справі, оскільки у спадкоємця в наявності було не тільки рішення суду на підтвердження наявності у ОСОБА_7 права на спадкування, а й документи, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Суд зробив висновок про відумерлість спадщини з порушенням вимог закону, оскільки спадщина може бути визнана відумерлою тільки за умови відсутності спадкоємців і неприйняття ними спадщини. Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли ОСОБА_5 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Але суд зазначених спадкоємців до участі у справі не долучив, чим порушив вимоги закону. За таких обставин, навіть у разі скасування свідоцтва про право на спадщину з формальних підстав у суду не було жодних підстав для визнання спадщини відумерлою. Також суд не дав належної оцінки доказам, що обули надані новим власником ОСОБА_3 на підтвердження законності набуття ОСОБА_2 права власності на квартиру в порядку спадкування. Раніше судом було відмовлено ОСОБА_2 у задоволені позовних вимог щодо встановлення факту родинних відносин, а не встановлено їх відсутність. Тому зазначені родинні відносини можуть бути підтвердженні в іншій спосіб за допомогою офіційних документів. Посилання суду на ст.ст. 78, 79 ЦПК України при оцінці оригіналу свідоцтва про народження ОСОБА_4 є безпідставним та призвело до ухвалення незаконного рішення. Зараз не існує жодного кримінального провадження за фактом незаконного заволодіння спірною квартирою та наявні всі документи, що свідчать про існування у ОСОБА_2 права на спадкування цієї квартири.

В судовому засіданні п`ятнадцятого жовтня 2020 року ОСОБА_1 , діючи в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду із клопотанням про витребування доказів, а саме, просив витребувати у Шостої харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судова колегія, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи клопотання й апеляційної скарги, вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається, що однією з підстав оскарження ОСОБА_2 рішення суду від 05.02.2020 є спадкування нею після смерті ОСОБА_5 , 1906 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не лише на підставі рішення суду, що згодом було скасоване, а й на підставі документів, що підтверджують родинний зв`язок між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Частиною 1 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строку з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частин 1-3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України).

Згідно статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України).

При цьому як зазначив Верховний Суд у постанові від 11 вересня 2019 року (справа № 153/1334/16-ц) суд може визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, однак зобов`язаний встановити обставини, які підлягають доказуванню і зобов`язаний вжити всіх необхідних заходів з метою встановлення істини. Принцип змагальності не виключає необхідності всебічного та повного дослідження всіх обставин справи задля встановлення об`єктивної істини та об`єктивного вирішення справи.

Оскільки перевірка доводів апеляційної скарги ОСОБА_2 у вказаній вище частині не можлива без дослідження спадкової справи, заведеної після ОСОБА_5 , а отримати копію спадкової справи самостійно відповідач не може, колегія суддів уважає, що клопотання її представника про витребування доказу підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребує відповідні докази.

При цьому частиною п`ятою статті 84 ЦПК України визначено, що суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану сторону.

Колегія суддів уважає, що з метою недопущення затягування розгляду справи, ОСОБА_1 який діє в інтересах апелянта слід уповноважити отримати у Шостій харківській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , 1906 року народження.

Керуючись ст. 84, 260, 261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , задовольнити.

Витребувати з Шостої Харківської державної нотаріальної контори (м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 6 під`їзд, 4 поверх, офіс 575) належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , 1906 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Доручити ОСОБА_1 отримати у Шостій Харківській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , 1906 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 і надати її Харківському апеляційному суду.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді Н.П. Пилипчук

В.Б. Яцина