Справа № 606/1296/20
Ухвала

15 жовтня 2020 року м. Теребовля

Теребовлянський районний суд Тернопільської області у складі:

- головуючого судді Марціцкої І.Б.

- при секретарі судового засідання Зіньковській Н.Д.

- з участю представника позивача адвоката Черніцького І.Р.

- відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача адвоката Романів І.Т.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Теребовля справу за цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про визнання батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини.

Ухвалою Теребовлянського районного суду від 16.07.2020 року відкрито провадження у справі.

Предстаник позивача на адресу суду надіслав клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної (аналіз ДНК) експертизи для встановлення батьківства з питанням, чи є відповідач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає по АДРЕСА_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проведення експертизи просять доручити судово-експертній установі Львівського НДЕКЦ МВС України (адреса: м. Львів, вул.Конюшинна, 24). Витрати по проведенню експертизи покласти на позивача.

Представник позивача в судовому засіданні клопотання підтримав, вказуючи на його обґрунтованість та доцільність проведення експертизи.

Відповідач та його представник проти задоволення клопотання заперечили, вказуючи, на його незаконність та необґрутованість, засилаючись на ті обставини, що позивачем не додано жодних доказів на підтвердження свого позову, а задодоволення клопотання про призначення генетичної експертизи принижують честь та гідність відповідача.

Заслухавши думку учасників процесу,оглянувши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 128 СК України підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, одним з доказів, на підставі яких суд встановлює наявність, або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, є висновки експертів.

Згідно з положеннями ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Таким чином, одним із доказів у справі про визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судової молекулярно-генетичної експертизи.

Відповідно до ч.1 ст.10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до ч.4 ст.10 цього Кодексу суд застосовує при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні від 07 грудня 2006 року у справі «Хант проти України» (заява №31111/04) Європейський суд з прав людини наголосив, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків.

У справі «Гаазе проти Німеччини» (заява №11057/02 від 08 квітня 2004 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною прецедентною практикою суду, взаємне почуття втіхи батьків і дитини від того, що вони постійно перебувають разом, становить важливий елемент сімейного життя, тому національні заходи, що перешкоджають реалізації такого почуття, дорівнюють втручанню у право, яке перешкоджають реалізації такого почуття, дорівнюють втручанню у право, яке захищається статтею 8 Конвенції.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що: «На сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Суд, не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не вправі позбавляти дозволених законом та обраних сторонами засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

Також суд не приймає до уваги твердження представника відповідача про те, що позивач не подавала клопотання про призначення експертизи, оскільки клопотання подане адвокатом Черніцьким І.Р., який долучив оригінал ордеру, останній не містить обмеження повноважень. Таким чином, адвокат позивача наділений правомочностями підписувати та подавати будь які клопотання, що стосуються предмету розгляду справи в тому числі і про призначення експертизи.

Враховуючи викладене, та той факт, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме для визначення кровного споріднення між відповідачем та дитиною ОСОБА_3 29.06.2017 року, потрібні спеціальні знання у галузі генетики, а в матеріалах справи відсутній висновок експерта з приводу біологічного походження, тому суд за клопотанням позивача вважає за необхідне призначити по справі судову генетичну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівського науково-дослідного ЕКЦ при МВС України (79040, Україна, м. Львів, вул. Конюшинна, 24), з зазначенням питання, вказаного в клопотанні представника позивача та попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 76, 103, 104, ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_4 , який представє інтереси ОСОБА_2 про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи для встановлення батьківства - задовольнити.

Призначити у цивільній справі позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини, судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

1. Чи є ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований по АДРЕСА_1 , фактично проживає по АДРЕСА_2 , біологічним батьком ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2

Проведення експертизи доручити експерту Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Львів, вул. Конюшинна, 24).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за надання завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Надати експерту матеріали цивільної справи № 606/1296/20.

Витрати за проведення експертизи покласти на ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ).

Роз`яснити сторонам, що у відповідності дост.109 ЦПК України у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Роз`яснити сторонам, що судова молекулярно-генетична експертиза спірного батьківства може бути проведена за наявності всіх учасників експертизи, у визначений експертною установою час за наявності паспортів та свідоцтва про народження дитини.

Провадження у справі на час проведення експертизи - зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду Тернопільського апеляційного суду.

Повна ухвала суду складена 15 жовтня 2020 року

Суддя І.Б. Марціцка