У Х В А Л А

Іменем України

19 жовтня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді - Панченко О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тимошенко К.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

23.10.2019 року позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

22.01.2020 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено рішення про задоволення позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» суму заборгованості по кредитному договору № б/н від 11.01.2013 року в розмірі 126355,07 грн. А також, вирішено питання щодо стягнення судового збору.

30.09.2020 року заявник (відповідач) ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду від 22.01.2020 року, посилаючись на те, що вона не була належним чином повідомлена про день та час судового засідання, нею не отримувалось жодного поштового повідомлення від суду, судові повістки були направлені на хибну адресу. А тому вважає, що розгляд даної справи за відсутності сторони відповідача позбавило її конституційного права на висловлення своєї правової позиції стосовно позову, оскільки відповідачем позов не визнається, судом ухвалено рішення без з`ясування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення спору.

Заявниця (відповідач) в судове засідання не з`явилася, в прохальній частині своєї заяви про перегляд заочного рішення суду просила суд про проведення слухання справи за її відсутності.

Причини неявки представника позивача суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з прохальної частини заяви відповідача про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22.01.2020 року, остання просить суд поновити їй строк на оскарження рішення суду, в обґрунтування поважності причин пропущеного нею строку, посилається на те, що про наявність оскаржуваного рішення суду їй стало відомо лише на стадії виконавчого провадження та після ознайомлення 17.09.2020 року з матеріалами справи, а заяву про перегляд заочного рішення суду від 22.01.2020 року нею було направлено поштовою кореспонденцією на адресу суду - 29.09.2020 року.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заявник з матеріалами цивільної справи № 754/15326/19 та текстом заочного рішення від 22.01.2020 року ознайомилась 17.09.2020 року.

За таких обставин суд приходить до висновку про можливість поновлення заявнику (відповідачу) строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Тобто, метою процедури перегляду заочного рішення є надання можливості відповідачу, який не брав участі у судовому засіданні з поважних причин, і при цьому не був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду у встановленому процесуальним законом порядку, подати суду свої обґрунтовані доказами заперечення проти позову.

Отже, враховуючи наявність правових підстав, вказаних у ст. 288 ЦПК України, суд приходить до висновку, що заява про скасування заочного рішення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву заявника (відповідача) ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити.

Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - скасувати.

Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в приміщенні суду на 08 грудня 2020 року о 10 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Панченко