Справа № 309/2409/20
Провадження № 2/309/1391/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Орос В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Посилається на те, що проживала з ОСОБА_2 у шлюбі, який зареєстровано 03.02.2007 року у виконкомі Стеблівської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №2. Від шлюбу у них народилося троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем у них не склалося через різні погляди на сімейне не життя та обов`язки. Їхні сімейні відносини між ними поступово погіршувалися та в кінцевому результаті стали причиною повного розпаду сім`ї. Черговий конфлікт між ним відбувся 22.09.2020 року, після чого вона переконалася у неможливості збереження їхнього шлюбу та звернулася до суду з даним позовом. Вони припинили спільне проживання, разом не ведуть ніякого господарства та не мають спільних інтересів. Вважає неможливим збереження їхнього шлюбу, тому просить у позовній заяві вирішити питання про розірвання шлюбу без надання їм строку на примирення. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_6 », також їхні неповнолітні діти залишаються проживати біля неї.

В судове засідання позивачка не з`явилася, до суду подала заяву в якій просила розглядати справу без її участі. На підставі поданих доказів до матеріалів справи просила суд повністю задовольнити позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_7 подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності та відсутності відповідача. Позовні вимоги визнав та не заперечив проти задоволення позову.

Процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення, відновлення провадження, надання строку на примирення, тощо) судом не проводилось.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, з урахуванням заяв поданих сторонами про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вбачається, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст.24 СК України зі змінами та доповненнями внесеними від 10.01.2002 року, «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання».

Судом встановлено, що сторони проживають в шлюбі, який зареєстровано 03.02.2007 року у виконкомі Стеблівської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №2. Від шлюбу у них народилося троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Неповнолітні діти сторін проживають з позивачкою і питання про визначення їх місця проживання сторонами не ставилося.

На час розгляду справи в суді встановлено, що сторони не підтримують своїх шлюбних відносин, спільно не проживають і не бажають збереження їхнього шлюбу. Сторони в своїх письмових заявах висловили бажання про розірвання шлюбу та просили не надавати їм строк на примирення.

З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Позивачка на розірванні шлюбу наполягає, відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.

Питання про стягнення судових витрат у справі сторонами не ставилося.

Керуючись ст.ст. 12,13,81,141,258,259,263-265,289,354ЦПК України, ст.ст.105,110,112, СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 03.02.2007 року у виконкомі Стеблівської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом №2 розірвати

Після розірвання шлюбу прізвище позивачці залишити « ОСОБА_6 ».

Неповнолітніх дітей сторін: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 залишити на вихованні та утриманні біля матері ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.