Справа № 243/5640/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 жовтня 2020 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого судді Сидоренко І.О.,
секретаря судового засідання Зубкова В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 11 Слов`янського міськрайонного суду цивільну справу за позовом Національного природного пару «Святі гори» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди, -
До Слов`янського міськрайонного суду надійшла позовна заява Національного природного пару «Святі гори» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди. Дана позовна заява мотивована тим, що постановою Донецького апеляційного суду від 02 червня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП та встановлено, що 30 березня 2020 року о 09 год. 30 хв. в кварталі 1 виділі 1 Теплінського природоохоронного науково-дослідного відділення, в зоні регульованої рекреації НПП «Святі гори», в Слов`янського адміністративному районі, ОСОБА_1 без наявності дозвільних документів здійснив заготівлю ліквідної деревини з метою привласнення, шляхом розпилювання повалених сухостійних дерев породи ясен звичайний, у кількості 9 дерев (в розрахунку шкоди зазначено 8 дерев, оскільки одне дерево у комлевій частині було трухляве і неможливе було виміряти діаметр дерева біля шийки кореня).
Крім того, підтвердженням здійснення ОСОБА_1 заготівлі ліквідної деревини з метою привласнення, шляхом розпилювання повалених сухостійних дерев породи ясен звичайний є протокол виїмки цієї деревини у ОСОБА_1 від 30 березня 2020 року, складений працівниками Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області, лист Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області від 17 червня 2020 року № 9928/601/02-20 та Акт № 1 від 24 червня 2020 року про отримання цієї деревини від Святогірської відділку поліції, Акт № 2 від 24 червня 2020 року про її прийняття на баланс підприємства для подальшого зберігання до остаточного судового рішення.
Доказами причетності ОСОБА_1 до вчинення ним правопорушення та завдання ним збитків є також виявлення у нього дві бензопили та дров, заготовлених ним і складених у купи, загальним обсягом 7 скл.м.
Фактично порушник здійснив самовільну заготівлю та правлення деревини з числа буреломних і вітровальних дерев та поваленого сухостою шляхом відокремлювання бензопилою окремих частин стовбурів від гілок та кореня. При проведенні робіт з ліквідації захаращеності в лісах у межах природно-заповідного фонду (крім хвойних молодняків за межами природних заповідників, заповідних зон і заповідних урочищ), необхідно передбачати залишок неліквідної деревини обсягом не менш як 30 куб.м. на один гектар. На практиці така діяльність в межах НПП «Святі гори» здійснюється згідно вимог Проекту організації території та об`єктів природно-заповідного фонду Парку та Положення про нього на підставі лісорубних квитків, які надаються постійним лісокористувачам лише на підставі лімітів, затверджених Міненергетики України. Таким чином, на сьогодні можливість заготівлі дров громадянами з їх особистої ініціативи з повалених та сухостійних дерев без дозвільних документів законодавством не передбачена. Не можуть громадяни без залучення фахівців визначати і місяця та категорію дерев, які підлягають спилу або порубці.
За таких обставин, ОСОБА_1 , здійснюючи без дозвільних документів заготівлю деревини в межах території та об`єктів природно-заповідного фонду, в порушення норм та вимог пунктів 4.1-4.7 розділу 4 Положення про НПП «Святі гори», ст. 12 п.п. «д», «є» ч. 1, ч. 2 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, ст.ст. 9-1, 21 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», ст.ст. 65-75 Лісового кодексу України, здійснив заборонену для громадян діяльність щодо використання природних ресурсів.
Відповідальність за таке поручення, в тому числі матеріальна, визначена пунктами «ж», «з», «к» ч. 1 та ч. 2 ст. 68, ст.ст. 69-70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 64, 65 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», ст.ст. 24, 105, 107,108 Лісового кодексу України.
Представник позивача Приймачук С.І. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляд справи повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій на заявлених вимогах наполягав, просив їх задовольнити у повному обсязі.
Будучи належним чином повідомленою щодо дати, часу та місця розгляду справи, представник позивача Поляцько О.Ю. у судове засідання не з`явилась, проте надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій на заявлених вимогах наполягала, просила їх задовольнити у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомленим своєчасно та належним чином, зв`язку з чим суд, відповідно до ст. 280 ЦПК України, дійшов до висновку, про можливість ухвалення заочного рішення, на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Як вбачається з копії постанови Донецького апеляційного суду від 02 червня 2020 року, 30 березня 2020 року о 09 год. 30 хв. в кварталі 1 виділі 1 Теплінського природоохоронного науково-дослідного відділення, в зоні регульованої рекреації НПП «Святі гори» в Слов`янському адміністративному районі ОСОБА_1 без наявності дозвільних документів здійснив заготівлю ліквідної деревини з метою привласнення, шляхом розпилювання повалених сухостійних дерев породи ясен звичайний у кількості 9 шт. Своїми діями ОСОБА_1 не додержався правил охорони і використання території та об`єктів природно-заповідного фонду та наніс шкоду державі, що є порушенням ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 21, 60, 61, 64, 65 Закону України «Про природно-заповідних фонд України», ст.ст. 100, 105 Лісового кодексу України та Положення про національний природних парк «Святі гори», зо що передбачена адміністративне відповідальність.
Наведено постановою, ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення вигляді штрафу у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн., а також з ОСОБА_1 стягнуто судовий збір у розмірі 420,40 грн.
Крім того, суд апеляційної інстанції при розгляді наведеної справи про адміністративне правопорушення, дійшов до висновку щодо недоведеності приналежності ОСОБА_1 , виявлених у правопорушника бензопили і автомобіль ВАЗ-2109 номерний знак НОМЕР_1 , у зв`язку з чим додаткове стягнення у виді конфіскації знарядь вчинення правопорушення, не застосовувалось.
Окрім цього, судом встановлено, що матеріали справи не містять достатніх даних, у зв`язку з чим питання щодо відшкодування шкоди, заподіяної адміністративних правопорушення, не вирішувалось.
Статтею 91 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за здійснення в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об`єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про природно-заповідний фонд» завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.
Згідно з п.п. 1.1, 1.2, 4.3.1 Положення про національний природний парк «Святі Гори», затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 520 від 12 грудня 2011 року, парк є об`єктом природно-заповідного фонду. Парк входить до складу природного-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та користування. На території заповідної зони забороняються усі види лісокористування, проведення рубок головного користування, всіх видів поступових та суцільних рубок, вирубування дуплястих, сухостійних, фаутних дерев та ліквідація захаращеності.
Статтею 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд» визначено, що спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Перелік встановлених цим Законом видів використання природних ресурсів визначаються режимом територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України.
Здійснення господарської та іншої діяльності за декларативним принципом заборонено.
Статтею 67 Лісового кодексу України у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів як заготівля деревини.
Положенням про порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і встановлення лімітів використання ресурсів загальнодержавного значення, затвердженого постановою КМУ від 10 серпня 1992 р. № 459, визначається порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, крім лісових та водних ресурсів, підприємствам, установам, організаціям і громадянам.
Видача дозволів на спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється відповідно до Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів.
Порядок видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затверджений постановою КМУ від 23.05.2007 №761, визначає умови і механізм видачі лісорубного або лісового квитка як спеціального дозволу на використання лісових ресурсів.
Відповідно до п. 2 зазначеного Порядку, лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів.
Таким чином, з вищезазначеного вбачається, що можливість заготівлі дров громадянами з їх особистої ініціативи з валіжних та сухостійних дерев без дозвільних документів заборонена діючим законодавством.
Згідно з п. 6 Примітки до Додатку № 1 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконної рубки або пошкодження дерев та рослин, що мають здерев`яніле стебло, до ступеня припинення росту», у разі привласнення буреломних, вітровальних дерев, а також самовільного вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у два рази.
Так, вилучені у ОСОБА_1 дерева у корі біля шийки кореня мали такі діаметри: 40,0 см, 42,0 см, 56,0 см, 37,5 см, 50,5 см, 49,0 см, 58,0 см, 42,5 см, що відповідно до Такс складає такі суми завданих збитків: 2411,5 грн. (4823 грн. : 2), 2411,5 грн. (4823 грн. : 2), 3971,0 грн. ((6622 грн. + (6 х 220 грн.)) : 2), 1963,5 (3927 грн. : 2), 3366,0 грн. ((6622 грн. + (0,5 х 220 грн.) : 2), 3311,0 грн. (6622 грн. : 2), 4191,0 грн. ((6622 грн. + (8 х 220 грн.)) : 2), 2860,0 грн. (5720 грн. : 2).
Частинами першою і другою статті 1166 Цивільного кодексу України, встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
Згідно зі статтею 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2102 грн., а отже судовий збір в даному випадку підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Суд прийшов до висновку про задоволення вимог позивача, а отже з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2102,00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 29, 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ст.ст. 22, 1166, 1187, 1188, 1192, 1194 ЦК України, ст.ст. 76-78, 81-82, 133, 141, 259, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Національного природного пару «Святі гори» до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди - задовольнити.
Повний текст рішення виготовлений 22 жовтня 2020 року.
Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького Апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Суддя Слов`янського
міськрайонного суду І.О.Сидоренко