Справа № 405/6056/19
Провадження №2/405/827/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2020 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі

головуючого- судді Іванової Л.А.

при секретарі Гершкул М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницькому цивільну справу № 405/6056/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просила визначити їй ( ОСОБА_1 ) додатковий строк терміном у три місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її (позивача) бабуся ОСОБА_3 , при цьому, з жовтня, 2019 року вона (позивач) не мала змоги спілкуватися з бабусею, так як відповідач забороняв їй приходити до бабусі та спілкуватися з нею, та останній раз, як вона (позивач) прийшла провідати бабусю, відповідач забрав у неї з сумки ключі від квартири, де мешкав з бабусею, та коли вона (позивач) прийшла наступного разу і подзвонила в двері, відповідач вийшов з балончиком освіжувача повітря, бризнув їй в обличчя, після чого закрився в квартирі. Вказала, що 07 січня, 08 березня, 14 липня 2019 року вона разом зі своїм чоловіком приходили провідати бабусю, однак двері квартири їм так ніхто і не відчинив. Зазначила, що відповідач свідомо та навмисно не повідомив її про смерть бабусі, та про те, що бабуся померла, вона (позивач) дізналася лише 01 серпня 2019 року від приватного нотаріуса Тєрєхової С.В., коли прийшла подавати заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , при цьому, нотаріус повідомила її, що бабуся померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та в Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі №1 заведено спадкову справу після її смерті, та є діючий заповіт, однак на чиє ім`я він (заповіт) складений, нотаріус їй не повідомила, в той же час, бабуся, ще за життя говорила, що хоче заповісти їй (позивачу) належну їй квартиру, однак їй (позивачу) більше про заповіт нічого не відомо. Позивач також зазначила, що 01 серпня 2019 року вона звернулася до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , 1935 року народження, однак державним нотаріусом їй (позивачу) було надано роз`яснення, за яким, враховуючи те, що вона (позивач) не була прописана за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, нею не було подано заяву про прийняття спадщини у встановлений ЦК України шестимісячний строк, у зв`язку з чим необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що, в подальшому, і стало підставою для її (позивача) звернення до суду з зазначеним позовом та серед поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначила, що в силу дій відповідача, вона (позивач) не могла спілкуватися з бабусею, не знала про її смерть, у зв`язку з чим у неї існували об`єктивні та непереборні перешкоди для подання в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини

Ухвалою суду від 19 серпня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання з викликом в судове засідання учасників справи.

Під час підготовчого провадження у справі витребувано у Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 16 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження у зазначеній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бойко З.С. (діє на підставі ордеру серії КР №77403 від 16 жовтня 2019 року) в судове засідання подала заяву про розгляд справи за відсутності в судовому засіданні позивача та її представника. Позов підтримала та просила його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, судом повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового розгляду справи шляхом направлення судових повісток про виклик до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача, а саме: АДРЕСА_1 , при цьому, поштові конверти з судовою повісткою поверталися до суду з відміткою поштового відділення «за терміном зберігання», «адресат відсутній».

При цьому, судом відзначається, що відповідно до ч. 1, 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процессу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, відповідач ОСОБА_2 судом викликався в судове засідання і в порядку ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом поміщення оголошення на веб-сайті судової влади України про виклик відповідача в судове засідання, причому, з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заяви, клопотання, а також відзив на позов відповідач не подавав, тим самим, судом відзначається, що відповідач не скористався своїм правом на участь в судовому засіданні, надання суду пояснень та доказів на обгрунтування своєї позиції щодо заявлених позивачем позовних вимог.

Окрім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, в якій вона є стороною, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Зваживши доводи, викладені в позові на обгрунтування позовних вимог, дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст. 13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, при цьому, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає позов обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в той час як стаття 16 ЦК України визначає, що способами захисту цивільних прав та інтересів, серед інших, є визнання права.

Судом встановлено та підтверджується письмовим доказом у справі, а саме: копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 02 серпня 2019 року, за яким ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 17 грудня 2018 року складено відповідний актовий запис №3210.

З копії спадкової справи №281/2019 від 23.05.2019 року, після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведеної Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №1, судом також встановлено, що за життя ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 21 липня 2010 року склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Степановою Н.М., зареєстровано в реєстрі за №2-995, за яким, на випадок своєї смерті зробила розпорядження про те, що усі її права та обов`язки, які належать на момент складення цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй в майбутньому, та все інше її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що за законом вона матиме право, заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 23 травня 2019 року зазначений заповіт за номером у Спадковому реєстрі : 49656498, за номером в реєстрі нотаріальних дій: 2-995, дата посвідчення: 21.07.2010 року, - є чинним.

Окрім того, з копії зазначеної вище спадкової справи судом встановлено, що з заявою (зареєстрована під №693) про прийняття спадщини за законом 23 травня 2019 року звернувся ОСОБА_2 , якому спадкодавець ОСОБА_3 , доводиться бабусею.

Крім того, 01 серпня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 з заявою, зареєстрована за №755/02-14, в якій зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , останнє місце проживання та реєстрація якої на день смерті АДРЕСА_1 , при цьому, звернувшись до приватного нотаріуса з реєстрацією спадкової справи після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , вона (позивач) дізналася про те, що в Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі 31 заведено спадкову справу після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , та про те, що є діючий заповіт, можливо посвідчений на її (позивача) ім`я. вказала, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила, так їй не було відомо про вищезазначений заповіт, при цьому, вона має намір звернутися до суду з позовом про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим просила зупинити будь-які дії щодо видачі свідоцтв про право на спадщину до вирішення питання в судовому порядку.

Відповідно до відповіді на заяву позивача від 01 серпня 2019 року за вих.№1903/02-14, Кропивницька міська державна нотаріальна контора №1 роз`яснила заявнику, що у разі, якщо заявник не була прописана та не проживала за однією адресою разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та заявником не була подана заява про прийняття спадщини у встановлений ЦК України шестимісячний строк (а саме стаття 1270), їй необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та після прийняття судом відповідного рішення, в якому буде визначено додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини, заявник може подати вказану заяву до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1.

В свою чергу, позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, як на поважність причин, з яких нею був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини, зазначила про те, що їй не було відомо про смерть бабусі ОСОБА_3 , оскільки відповідач ОСОБА_2 чинив їй перешкоди у спілкуванні та відвідуванні бабусі, та не повідомив їй про смерть бабусі, та про смерть бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона (позивач) дізналася лише 01 серпня 2019 року від приватного нотаріуса, коли подала заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та в цей же період часу вона (позивач) дізналася від приватного нотаріуса і про наявність діючого заповіту, складеного спадкодавцем ОСОБА_3 , та до цього часу про зазначені вище обставини їй (позивачу) не було відомо.

Згідно зі ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені в заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

З огляду на зазначене, судом відзначається, що для оформлення права на спадщину необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Право прийняти спадщину або не прийняти її належить виключно спадкоємцеві.

Відповідно до ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець у зазначений строк не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст.1272 ЦК України).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем, на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Право власності на спадкове майно може бути визнано тільки за спадкоємцем, який прийняв спадщину (ст.67 Закону України «Про нотаріат»).

Поряд з цим, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

В п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Така правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року(справа № 6-1215цс16), від 26 вересня 2012 року (справа №6-85 цс 12), від 04 листопада 2015 року (справа 6-1486 цс 15).

З огляду на викладене вище, судом відзначається, що єдиною підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за змістом ч.3 ст.1272 ЦК України є поважність причин, з якої пропущений строк для прийняття спадщини.

При цьому, як вбачається із змісту заповіту від 21 липня 2010 року спадкодавець ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, за яким усі її права та обов`язки, які належать на момент складення цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй в майбутньому, та все інше її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що за законом вона матиме право, вона заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі №484/3221/17, від 10 січня 2019 року у справі №263/1221/17, від 25 березня 2020 року у справі №642/2539/18-ц.

Враховуючи фактичні обставини справи, наявність заповіту на користь позивача як єдиного спадкоємця за заповітом, проаналізувавши доводи позивача з приводу поважності пропуску строку для прийняття спадщини, які є об`єктивними та істотними труднощами,суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем шестимісячного строку, передбаченого Законом, для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим, відповідно до положень ч.3 ст.1272 ЦК України дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини та вважає за необхідне позов задовольнити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем, які складаються з судового збору в загальному розмірі 768 грн. 40 коп., залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 7, 12, 17, 18, 76, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці, який необхідно рахувати з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова