Справа № 452/2061/19 Головуючий у 1 інстанції: Карнасевич Г.І.
Провадження № 22-ц/811/605/20 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Шандри М.М.

суддів: Левика Я.А., Бойко С.М.

секретаря: Симця В.І.

за участю: представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький Зорян Вікторович, ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИЛА:

Скаржник ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. щодо виконання виконавчого листа №452/435/17, виданого Самбірським міськрайонним судом Львівської області 13.08.2018 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 119 5240 грн 50 коп. матеріальної шкоди завданої злочином, що згідно офіційного курсу валют, встановленого НБУ станом на

03.05.2017, становить 45 000 доларів США, 5 000 грн моральної шкоди (виконавче провадження №57963770). Просила визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З. В. по проведенню оцінки майна квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_1 .

Скаржник посилалася на те, що в межах вищевказаного виконавчого провадження приватним виконавцем було проведено опис та арешт квартири АДРЕСА_1 , яка належить їй на праві приватної власності та є єдиним місцем проживання її дочки та малолітньої внучки. 20 червня 2019 року ОСОБА_1 отримала від приватного виконавця МаковецькогоЗ.В. повідомлення № 2013 від 18.06.2019 про визначення вартості майна з долученою копією Звіту про оцінку даної квартири, виконаного експертом ФОП ОСОБА_4 , згідно з яким вартість квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 52,8 кв.м, на дату оцінки становить 575 907 грн.

Скаржник ОСОБА_1 як сторона виконавчого провадження, а саме боржник та власник оціненого об`єкта нерухомості, вважає, що дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З.В. є незаконними у зв`язку з тим, що виконавцем не було повідомлено її про винесення постанови про залучення суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 . Окрім того, зазначає, що відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі, якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі, якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення такої вартості здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі, якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Він повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Якщо сторони не згідні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Як убачається з вищезазначеного повідомлення приватного виконавця та Звіту про оцінку квартири АДРЕСА_1 , призначення експерта та складення ним звіту відбувалося в один день, а саме 14 червня 2019 року. Ні постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності, ні повідомлення про надання доступу до квартири їй не надсилалися. У звіті ФОП ОСОБА_5 вказано неправдиві дані про те, що ним був особисто проведений огляд об`єкта, що оцінюється, у той час як у самому Звіті відсутня інформація про дату проведення такого огляду, що суперечить вимогам п.п. 10 абзацу 2 п. 56 Національних стандартів №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», оскільки звіт не містить інформації про особистий огляд саме оцінювачем об`єкта оцінки, і такий огляд не проводився.

Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року скаргу задоволено.

Визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького Зоряна Вікторовича по проведенню оцінки майна квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_1 .

Ухвалу суду оскаржив ОСОБА_3 .

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість ухвали суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, зазначає, що ухвала є необґрунтованою, оскільки, при проведенні опису майна 29.01.2019 приватним виконавцем здійснено внутрішній огляд предмету оцінки - квартири за адресою АДРЕСА_2 , всі технічні характеристики були відображені в постанові про опис та арешт майна боржника. Окрім цього, під час опису майна приватним виконавцем застосовано було фотозйомку приміщення, що додатково характеризує внутрішній стан приміщення, стан квартири, матеріали оздоблення тощо. Відповідні фото, були додані до Звіту оцінювачем, що дає підстави стверджувати, що оцінювач був належним чином ознайомлений з предметом оцінки та володів достатньою інформацією для формування об`єктивних висновків щодо вартості предмета оцінки. Зазначає, що скаржник ОСОБА_1 не подала до суду жодних документів щодо різниці технічного стану оцінюваного приміщення і технічного стану критеріїв, вказаних у звіті. Вважає, що суд дійшов до передчасних висновків, про те що звіт про оцінку майна є суперечливим, оскільки жодних доказів протилежного ОСОБА_1 суду надано не було. Просить ухвалу суду скасувати.

Приватний виконавець Маковецький З.В. подав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду скасувати.

ОСОБА_1 подала до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду без змін.

У судовому засіданні апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, з мотивів, викладених у відзиві на скаргу.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про час та місце слухання справи. Приватний виконавець Маковецький З.В. подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, проте не надав доказів про причини неявки у судове засідання. Тому розгляд справи відповідно до ч.2 ст. 372 ЦПК України здійснюється колегією суддів за їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Згідно із ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.1, ч.6 ст. 81 ЦПК України).

Згідно із 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду таким вимогам відповідає.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 06.12.2007 (а.с. 7).

13.08.2018 Самбірським міськрайонним судом Львівської області видано виконавчий лист №452/435/17 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 1 195 240,50 грн завданої злочином матеріальної шкоди, стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 5 000,00 грн моральної шкоди.

21.12.2018 приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. було відкрито виконавче провадження №57963770 щодо виконання вищезазначеного виконавчого листа №452/435/17 від 13.08.2018.

29.01.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. винесена постанова про опис та арешт майна боржника (а.с.45). У цій постанові зазначено загальну та житлову площу, площу кожної з кімнат окремо, висоту квартири, рік побудови, матеріали стін та перекриття.

14.06.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

14.06.2019 ФОП ОСОБА_4 склав Звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та Висновок про вартість об`єкта оцінки, згідно якого вартість вищевказаної квартири станом на 14.06.2019 становить 575 907 грн.

Статтею 74 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Згідно із ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутись до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно зі ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Якщо сторони не згідні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться.

Згідно з частиною 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Частиною 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, є обов`язкговим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт №2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою КМУ від 28.10.2004 № 1442, є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватись відповідно до Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна» з урахуванням вимог Національного стандарту №1, яким визначено загальні засади такої оцінки та є обов`язковими для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Пунктом п. 50 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, визначено, що проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з вимогами ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

До таких правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 14.08.2019 у справі №766/7365/17 (провадження №61-36614св18).

Як випливає зі змісту Звіту про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , від 14.06.2019, ФОП ОСОБА_4 особисто не оглядав внутрішні приміщення квартири, а тому зауважив, що оцінювач не був допущений і по погодженню з приватним виконавцем, оцінка виконувалась по наданих документах. Необхідний зовнішній та внутрішній огляд та фотографування об`єкту дослідження було проведено не в повному обсязі. На дату оцінки стан ремонту та санітарно-технічний стан оцінюваних приміщень ремонт.

Разом з тим, у Звіті про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 від 14.06.2019 року в розділі заява оцінювача ОСОБА_4 , базуючись на своїх знаннях і переконаннях, ствердив, що ним був особисто проведений огляд об`єкту, що оцінюється, що суперечить змісту самого Звіту на попередніх аркушах, де він зазначає що оцінювач не був допущений до огляду, а тому суд прийшов до правильного висновку, що даний звіт є суперечливим, таким що складений з порушенням вимог п.п. 50, 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».

Доказів наявності перешкод у допуску оцінювача для огляду об`єкту оцінки суду не надано.

Таким чином, суд першої інстанції, встановивши, що суб`єктом оцінювання не проводився огляд (обстеження) об`єкту оцінки (що могло вплинути на визначення ринкової вартості майна), дійшов правомірного висновку щодо наявності підстав для визнання незаконними дій приватного виконавця по проведенню оцінки майна.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

При вирішенні справи суд першої інстанції повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам, постановив ухвалу з дотриманням норм процесуального закону, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повний текст постанови складено:15.10.2020

Головуючий

Судді