КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М. МИКОЛАЄВА
Справа № 488/3245/20
Провадження №2/488/1549/20
Ухвала

Іменем України

"07" жовтня 2020 р. м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва Селіщева Л.І., ознайомившись із позовною заявою Громадська організація Правозахисник Миколаївської області до Уповноваженої особи ОСББ Океанівська 24 Євсєєвої Ганни Володимирівни та Заступника Миколаївського міського голови Степанець Ю.Б. про відшкодування шкоди, заподіяної неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю уповноваженої особи ОСББ "ОКЕАНІВСЬКА 24" та заступника Миколаївського міського голови внаслідок порушення законодавства про захист тварин від жорстокого поводження, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач Громадська організація Правозахисник Миколаївської області звернулася до суду з позовом, в якому просить відшкодувати членам Громадської організації "Правозахисник Миколаївської області" ОСОБА_1 та ОСОБА_2 50 000,00 грн. моральної шкоди, заподіяної неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю уповноваженою особою ОСББ "ОКЕАНІВСЬКА 24" ОСОБА_3 , внаслідок порушення законодавства про захист тварин від жорстокого поводження; 50 000,00 грн. моральної шкоди, заподіяної бездіяльністю заступником Миколаївського міського голови, внаслідок порушення законодавства про захист тварин від жорстокого поводження, за рахунок Миколаївської міської ради.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху через наступне.

Стаття 175 - 177 ЦПК України містить вимоги, яким повинна відповідати позовна заява, зокрема:

Реквізити сторін та інших учасників цивільного процесу (п.2 ч.3 ст.175).

Якщо учасником справи є фізична особа, в заяві вказуються її повне прізвище, ім`я та по батькові, адреса проживання з поштовим індексом. Податковий номер та серія і номер паспорта зазначаються лише у випадку, коли така інформація відома позивачу.

Якщо учасником справи виступає юридична особа, документ має містити повне найменування, місцезнаходження із зазначенням поштового індексу та ідентифікаційний код цієї особи. Засоби зв`язку учасників вказуються за наявності таких даних у розпорядженні заявника.

Як вбачається з матеріалів справи до суду звертається Громадська організація Правозахисник Миколаївської області, тобто юридична особа, а в прохальній частині позову проситься відшкодувати шкоду членам Громадської організації Правозахисник Миколаївської області, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , тобто фізичним особам. Таким чином суду не зрозуміло правовий статус позивача.

Також суду не зрозуміло правовий статус відповідачів, окрім того, не зазначено його повне найменування, місцезнаходження із зазначенням поштового індексу та ідентифікаційний код цієї особи.

Ціна позовної заяви, якщо вона підлягає грошовій оцінці (п.3 ч.3 ст.175).

Ціна позову визначається у позовах про про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (п. 1 ч.1 ст. 176).

Згідно п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Як зазначено у п. 5.1 листа Міністерства юстиції України 13.05.2004 №35-13/797, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, з`ясуванню підлягає підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Таким чином, дана позовна заява підлягає залишенню без руху і з тієї підстави, що в ній жодним чином не зазначено, в чому полягає завдана позивачеві моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю відповідачів її заподіяно, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди по 50 000,00 грн., та якими доказами це підтверджується.

В порушення п.5 ч. 3 ст.175 ЦПК України, не викладений зміст позовних вимог та обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначені докази, що підтверджують обставини, на які посилається заявник, тоді як всі наявні у позивача докази мають бути подані разом з позовною заявою (ч.2 ст.83, ч.5 ст.177 ЦПК України).

Відсутній обґрунтований розрахунок сум, які Позивач оспорює чи заявляє до стягнення (п.3 ч.3 ст.175).

Зазначення щодо наявності у Позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до позовної заяви (ч.5 ст.95, п.8 ч.3 ст.175).

Зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із цивільним позовом (п.8 ч.3 ст.175).

Підтвердження Позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.10 ч.3 ст.175).

Спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту, який не суперечить закону і який Позивач просить суд зазначити в рішенні (п.4 ч.3 ст.175).

Предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Якщо позовна заява подається до кількох відповідачів, в ній має бути зазначено зміст вимог до кожного з них (п.4 ч.3 ст.175).

Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які Позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи (ч.1 ст.134, п.9 ч.3 ст.175).

До судових витрат належить судовий збір; витрати на професійну правничу допомогу; витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; витрати, пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їхнім місцезнаходженням, забезпеченням доказів; інші витрати, пов`язані із вчиненням процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (ст.133).

Документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст.177).

Слід роз`яснити, що за приписами п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Із змісту позовних вимог не вбачається підстав для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір».

Отже в заяві мають місце вказані вище недоліки, які позбавляють суд можливості призначити заяву до розгляду.

Враховуючи викладене, вважаю необхідним дану позовну заяву залишити без руху, невідкладно повідомити про це позивача та надати йому строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до положень ст. 185 ЦПК України.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Громадська організація Правозахисник Миколаївської області до Уповноваженої особи ОСББ Океанівська 24 Євсєєвої Ганни Володимирівни та Заступника Миколаївського міського голови Степанець Ю.Б. про відшкодування шкоди, заподіяної неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю уповноваженої особи ОСББ "ОКЕАНІВСЬКА 24" та заступника Миколаївського міського голови внаслідок порушення законодавства про захист тварин від жорстокого поводження - залишити без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І. Селіщева