Справа № 219/7578/20
Провадження № 2-ві/219/18/20
У Х В А Л А

23 жовтня 2020 року м. Бахмут

Артемівський міськрайонний суд Донецької області в особі судді Фролової Н.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в особі представника ОСОБА_5 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить визнати за позивачем право власності на земельну ділянку загальною площею 305,76 кв.м., зареєстрованою за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:000:0118.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 07.09.2020 року відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на земельну ділянку, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження. Проведення підготовчого засідання призначено на 06 жовтня 2020 року на 08-45 годину.

06 жовтня 2020 року відкладено підготовче засідання у справі до 11 листопада 2020 року 14-30 години за клопотання представника відповідачів.

З 08.10.2020 року до 16.10.2020 року суддя Фролова Н.М. перебувала у основній відпустці, а з 19.10.2020 року по 23.10.2020 р. та 26.10.2020 року повинна була перебувати у відгулах. 22.10.2020 року суддю Фролову Н.М. відкликано з відгулу 23.10.2020 р.

16 жовтня 2020 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на земельну ділянку.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.10.2020 року справу про відвід судді передано для розгляду судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Фроловій Н.М.

Заява про відвід судді обґрунтована тим, що відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За правилами ЦПК України позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам зазначеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу. Відповідно до статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження. При вирішенні питання про відкриття провадження у справі було встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175,177 ЦПК України. Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» за № 5 від 12 червня 2009 року, готуючи справу до розгляду, суд повинен визначити: обставини, які мають значення для справи, та факти, що підлягають встановленню і покладені в основу вимог і заперечень: характер спірних правовідносин і зміст правової вимога: матеріальний закон, який регулює спірні правовідносини: вирішити питання про склад осіб, які братимуть участь у справі: з`ясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів; визначити коло доказів відповідно до характеру спірних правовідносин і роз`яснити, якій із сторін слід довести певні обставини; вжити заходів для забезпечення явки в судове засідання, а також сприяти врегулюванню спору до судового розгляду. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Відповідно до п.1 п.п.2 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до п.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. За аналізом наведених правових норм, вказуємо на те, що зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається. Однак ні в ухвалі про відкриття провадження у справі від 07.09.2020р. ні в іншій ухвалі суд попередньо не визначив позивачу розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору, а провадження у цивільній справі було відкрито. Позивач вказав у своїй позовній заяві ціну позову на власний розсуд, а суд відкрив провадження по цивільній справі без визначення йому до сплати попередньої суми судового збору. Такою бездіяльністю суд поставив позивача у прівелегіроване становище, тому відповідачі вважають цей факт підтвердженням упередженості та необ`єктивності суду.

Враховуючи, що питання про відвід судді вирішується без повідомлення учасників, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідженням матеріалів справи та доводів, викладених у заяві про відвід судді, суд дійшов до наступного.

Вирішуючи питання про відвід судді слід зазначити, що вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно із ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Положеннями ст. 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як вбачається з позовної заяви зазначена ціна позову становить 55955 грн., виходячи з того, що на теперішній час неможливо провести оцінку земельної ділянки у зв`язку з відсутністю документів на право власності на цю земельну ділянку, а відповідачі ігнорують дзвінки, натомість ще 10.03.2015 року відповідачі давали на це згоду згідно письмової заяви, яка була нотаріально засвідчена. Позивач оцінив вартість земельної ділянки у розмірі вартості ціни виграного лоту у розмірі 55955 грн. та сплатив судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Відповідно до ч.4 ст.134 ЦПК України, суд може попередньо визначити суму судових витрат (крім витрат на професійну правничу допомогу), пов`язаних з розглядом справи або певною процесуальною дією. Така попередньо визначена судом сума не обмежує суд при остаточному визначенні суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Тобто, попередньо визначати суму судового збору є правом, а не обов`язком суду. Крім того, за наслідками розгляду справи буде вирішуватися питання щодо судових витрат.

З поданої заяви про відвід судді вбачається, що заявники (відповідачі) фактично не погоджуються з прийнятим судом процесуальним рішенням по справі - постановленням ухвали від 07.09.2020 року про відкриття провадження у справі, що не може бути підставою для задоволення відводу та свідчить про його необґрунтованість.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому справу слід передати до канцелярії суду для визначення в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України, судді для вирішення питання про відвід.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на земельну ділянку - визнати необґрунтованою.

Справу № 219/7578/20 (2-ві/219/18/20) передати до канцелярії суду для вирішення відводу у відповідності до вимог ч.3 ст. 40 та ч.1 ст. 33 ЦПК України .

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Н.М. Фролова