КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 381/1341/19 Головуючий у І інстанції Соловей Г.В.
Провадження №22-ц/824/2224/2020 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 лютого 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Голуб С.А.,

за участі секретаря Тимошевської С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської областівід 16 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Червоненського старостинського округу Ковалівської сільської ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_3 про визнання права власностів порядку спадкування,

УСТАНОВИВ:

у березні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання пропуску строку на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 ,, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропущеним з поважних причин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_4 , після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно. Спадкодавець заповіту не залишила.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом.

При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину ОСОБА_1 отримала відмову в зв`язку з пропуском строку, передбаченого чинним законодавством для подання заяви.

У травні 2019 року позивач подала до суду заяву про внесення змін до підстав позовних вимог, зазначивши в якості співвідповідача також ОСОБА_3 , який є онуком спадкодавці - ОСОБА_4 , являється спадкоємцем наступної черги, і за заявою якого Фастівською районною державною нотаріальною конторою відкрито заведено справу щодо майна померлої.

Уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просила суд своїм рішенням:

- визнати пропуск строку на прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропущеним із поважних причин та визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини до Фастівської районної нотаріальної контори;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на приватний будинок АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку (пай), площею 5,0837 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 597288 виданим Фастівським районним відділом земельних ресурсів від 29.05.2007 року;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку (пай)площею 5,0328 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 597289 виданим Фастівським районним відділом земельних ресурсів від 29.05.2007 року.

15 липня 2019 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Гірченко О.А. подано заяву з проханням зняти з розгляду позовну вимогу № 1 відносно визнання пропуску строку на прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропущеним із поважних причин та визначення додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини до Фастівської районної нотаріальної контори. Решту позовних вимог про визнання права власності на спадкове майно залишити без змін.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 в частині визнання пропуску строку на прийняття спадщини з поважної причини та визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини залишено без розгляду.

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Гірченко О.А. подавапеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення по справі, порушення норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Зокрема, серед доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у задоволенні позовних вимог, зазначивши про неповажність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що позивачкою в ході розгляду справи доведено, що ОСОБА_1 подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини разом з усіма документами 11 січня 2019 року. Але державний нотаріус не повідомив її, що вона звернулась після закінчення визначеного законом терміну, та про те, що спадкова справа відносно померлої ОСОБА_4 була заведена ще в грудні 2018 року. При цьому, суд не прийняв до уваги покази свідка (сусіда позивача), який особисто підтвердив, що возив позивачку до нотаріальної контори.

Судом також не надано належної оцінки доказам, які підтверджують, що позивачка проживала з померлими батьками, доглядала за ними, поховала їх та, продовжуючи проживати у спадковому будинку, фактично прийняла спадщину.

24 грудня 2019 року на адресу Київського апеляційного суду від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить відхилити апеляційну скаргу, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Зокрема у відзиві зазначено, що наведені позивачкою причини пропуску строку не є поважними та всі наведені доводи не підтверджені доказами, та не аргументують вимогу щодо визнання права власності на спадкове майно.

Від іншого відповідача відзиву на адресу Київського апеляційного суду не надходило.

У судовому засіданні по розгляду апеляційної скарги представник позивача - адвокат Гірченко О.А. підтримав доводи скарги, просив її задовольнити.

Відповідачі в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Колегія суддів визнала можливим розглядати справу за відсутності нез`явившихся відповідачів, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення представника позивача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивач ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , і вважається такою, що не прийняла спадщини. Звернення до суду з позовом про визнання за позивачем права власності на спадкове майно є передчасним та необґрунтованим, оскільки позивачем не надано суду доказів, підтверджуючих право власності спадкодавиці на житловий будинок.

Колегія суддів в цілому погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим виконавчим комітетом Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області від 11 липня 2018 року.

Після її смерті відкрилася спадщина на майно до складу якого увійшли:

- житловий будинок АДРЕСА_1 ,

- земельна ділянка (пай) площею 5,0837 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 597288 виданим Фастівським районним відділом земельних ресурсів від 29 травня 2007 року,

- земельна ділянка площею 5,0328 га, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 597289 виданим Фастівським районним відділом земельних ресурсів від 29 травня 2007 року.

ОСОБА_4 за життя перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 14 серпня 2001 року виконкомом Червоненської с/р Фастівського району Київської області.

Від даного шлюбу у неї народилися: донька ОСОБА_6 , яка є позивачем по справі, син: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області від 03 липня 2017 року та син ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 виданим виконкомом Червоненської сільської ради Фастівського району Київської області від 01 вересня 2005 року.

Судом встановлено, що на час смерті ОСОБА_4 спадкоємцями є позивач, як донька спадкодавиці, та відповідач ОСОБА_3 , як спадкоємець померлого сина спадкодавиці ОСОБА_7 .

Із відповіді на звернення позивача до нотаріальної контори із наміром подати заяву про прийняття спадщини вбачається, що державним нотаріусом Фастівської районної нотаріальної контори Київської області Листом № 98/02 від 19 лютого 2019 року було роз`яснено позивачу про те, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, оскільки не звернулася із заявою до нотаріальної контори в межах даного строку та їй було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 4 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15.

Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до положень ст.81 цього Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що 15 липня 2019 року від представника позивача - ОСОБА_2 . надійшла заява, в якій останній просив вимоги позовної заяви про визнання пропуску строку на прийняття спадщини ОСОБА_1 , після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , пропущеним із поважних причин та визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини зняти з розгляду.

Оскільки ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15 липня 2019 року позовну заяву в частині вищевказаних вимоги залишено без розгляду, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, що звернення ОСОБА_1 з позовом до суду про визнання права власності на спадкове майно є передчасним.

Матеріали справи не містять та позивачем не надано доказів, на підставі яких можна встановити дату звернення ОСОБА_1 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а також сам факт подання такої заяви.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що позивач наприкінці грудня 2018 року та неодноразово в січні 2019 року зверталась до нотаріальної контори для подачі заяви про оформлення спадщини, однак Фастівська районна нотаріальна контора була закрита, а також посилання на те, що заяву було подано 11 січня 2019 року, не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки не підтверджені належними доказами, якими покази свідка не являються.

Доводи апеляційної скарги про неправомірне залучення до участі у справі в якості відповідача ОСОБА_3 є необґрунтованими та не заслуговують на увагу, оскільки останній є онуком померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 та ним подано заяву для прийняття спадщини після смерті останньої в межах строку, встановленого ст. 1270 ЦК України та, відповідно є спадкоємцем майна померлої за правом представлення після смерті свого батька - ОСОБА_7 .

Крім того, позивачем не надано суду належних доказів, якими підтверджуються доводи щодо проживання ОСОБА_1 разом зі спадкодавицею на час смерті.

Натомість, як вірно зазначив суд першої інстанції у рішенні, позивач на час відкриття спадщини (день смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ) була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 25.10.1996 року та зареєстрована там по теперішній час. Спадкодавиця ОСОБА_4 на день своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Даний факт встановлено письмовими доказами та не заперечувався сторонами.

З огляду на вказане, доводи позивача щодо фактичного прийняття нею спадщини не знайшли свого підтвердження.

Інші доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції, невірного розуміння скаржником вимог чинного законодавства та переоцінки доказів.

Висновки суду щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог, відповідають обставинам справи та положенням матеріального закону.

Положеннями ч.1 ст.375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 - 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 06 лютого 2020 року.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді: Н.В. Ігнатченко

С.А. Голуб