У Х В А Л А

07 лютого 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/1192/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 ,

на рішення Дніпровського районного суду м. Києва

в складі судді Винниченко Л.М.

від 27 вересня 2019 року

у справі №755/17618/18 Дніпровського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про визнання права особистої приватної власності,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 27.09.2019 позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач, діючи через свого представника ОСОБА_4 , через суд першої інстанції подав апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, у відповідності до вимог, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч. 4 ст. 6 Закону якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як вбачається з матеріалів справи ціна позову складає суму 441 170,00 грн (т. 1, а.с. 45).

Рішенням суду, яке оскаржується, позов задоволено частково та визнано за позивачем право власності на 1/2 частину квартири.

З огляду на викладене, сума судового збору, яка підлягала сплаті при подання позовної заяви становить 2 205,85 грн.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду чи заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 3 308,77 грн (2205,85х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 долучив дублікат квитанції №0.0..1 від 29.01.2020 про сплату судового збору в сумі 3 308,77 грн.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 безпосередньо до Київського апеляційного суду подано аналогічну апеляційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.09.2019, до якої на підтвердження сплати судового збору долучено дублікат квитанції №0.0..1 від 29.01.2020 про сплату судового збору в сумі 3 308,77 грн (т. 2, а.с. 43-73).

За приписами Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за подання однієї апеляційної скарги.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 308,77 грн за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Оригінал документу про сплату (доплату) судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо такі підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

так, відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржуване рішення судом ухвалено 27 вересня 2019 року, повний текст якого складено 01 жовтня 2019 року.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, позивач вказував, що копію оскаржуваного рішення суду отримав 01.11.2019. Водночас із апеляційною скаргою позивач звернувся 30.01.2020, тобто з пропуском строку, визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги ОСОБА_1 просив поновити йому строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. В той же час не зазначив поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, пославшись лише на норми процесуального закону, якими регламентовано поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо такі підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання ухвали звернутися до Київського апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27.09.2019, в якій зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

Крім того, зважаючи на те, що подані ОСОБА_1 апеляційні скарги, одна з яких через суд першої інстанції, а інша безпосередньо до суду апеляційної інстанції, є ідентичними, скаржнику необхідно визначитися за якою із скарг усунути недоліки.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 354, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 27 вересня 2019 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик