Справа № 215/3284/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Науменко Я.О., отримавши цивільну справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу, що виданий 25 червня 2020 року за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про стягнення заборгованості за централізоване опалення з ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2020 до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла зазначена заява, яка обґрунтована тим, що заявник не отримує послуг від КПТМ «Криворіжтепломережа» та відповідно зобов`язань матеріальних не має. Просить звільнити її від сплати судового збору, оскільки вона виховує трьох дітей самостійно і є малозабезпеченою, та скасувати судовий наказ.

Розглянувши заяву про скасування судового наказу та матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

25 червня 2020 року суддею Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Квятковським Я.А. було видано судовий наказ за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа», відповідно до якого з ОСОБА_1 на користь КПТМ «Криворіжтепломережа» стягнуто заборгованість за період з 01.07.2017 по 01.10.2019 за централізоване опалення в розмірі 45032грн. 96 коп., та 210 грн. 20 коп. судового збору.

За приписами ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Відповідно до ч.3 ст.171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Положеннями статті 170 ЦПК України визначено форму та зміст заяви про скасування судового наказу.

Згідно з ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

У порушення вимог ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви не додано документ, який підтверджує сплату судового збору у розмірі, визначеному підпунктом 4-2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання до суду заяви про скасування судового наказу - 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 105,10 грн..

Відповідно до ч. 1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно з ч.3 ст.136 ЦПК з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

У п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року N 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати» судам роз`яснено, що судові витрати передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

У зв`язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Враховуючи характер спору, а також питання, яке вирішується в суді, з метою забезпечення належного балансу між інтересами держави у стягненні судового збору та інтересами заявника на судовий захист, вважаю, що існують наявні підстави для звільнення заявника від сплати судового збору.

За таких обставин, заява про скасування судового наказу є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а судовий наказ необхідно скасувати.

Керуючись ст.ст. 7, 136, 161, 170, 171, 260, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, компенсувавши його за рахунок держави.

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, що виданий 25 червня 2020 року за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про стягнення заборгованості за централізоване опалення з ОСОБА_1 .

Скасувати судовий наказ, що виданий 25 червня 2020 суддею Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Квятковським Я.А. у справі №215/3284/20 (2-н/215/882/20) за заявою Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь КПТМ «Криворіжтепломережа» заборгованості за період з 01.07.2017 по 01.10.2019 за централізоване опалення в розмірі 45032грн. 96 коп., та 210 грн. 20 коп. судового збору.

Роз`яснити Комунальному підприємству теплових мереж «Криворіжтепломережа» право на звернення до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 353 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала складена та підписана суддею 26.10.2020.

Суддя: