Номер провадження 2 С/638/236/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Грищенко І. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу щодо вимог про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій,

установив:

Боржник ОСОБА_1 звернувся 13.10.2020 р. до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу, в якій просить суд скасувати судовий наказ Дзержинського районного суду м. Харкова від 07.09.2020 р. Звільнити його від сплати судового збору за подання цієї заяви, оскільки він є пенсіонером за віком (пенсія 2100,00 грн.) та мав значні витрати на лікування протягом останніх двох років.

За змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674 VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року зазначається, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674 VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. При цьому, звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Боржник не надає суду доказів про розмір отриманої ним пенсії, не надає суду доказів того, що у нього відсутні на банківських рахунках грошові кошти, про наявність чи відсутність у позивача у власності рухомого або нерухомого майна, тому клопотання про звільнення від сплати судового збору є недостатньо обґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Суддею встановлено, що заява про скасування судового наказу подана без додержання вимог, викладених в п. п. 2, 4, 5 ч. 3, п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, а саме: заява про скасування судового наказу не містить повного найменування стягувача, відсутній ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стягувача; не зазначений номер судового наказу, що оспорюється; не зазначено про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. До заяви про скасування судового наказу не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Оскільки заява про скасування судового наказу подана без додержання вимог, викладених в п. п. 2, 4, 5 ч. 3, п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, тому суддя повертає її без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 258 260 ЦПК України, суддя

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу за заявою комунального підприємства «Жилкомсервіс» про видачу судового наказу щодо вимог про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій повернути без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: