Справа № 362/4744/19
Провадження № 2/362/643/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

04 серпня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина, яка складається із Ѕ частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки площею 0,1500 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Як зазначає позивач, крім нього є інші спадкоємці - сини померлої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В судове засідання представник позивача не з`явилася, подавши заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, відзив до суду не надсилали.

Представник Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про слухання справи без його участі.

На підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечив проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯК №328598, ОСОБА_4 є власником земельної ділянки, кадастровий номер:01:017:0021, площею 0,1500 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, ОСОБА_4 є власником Ѕ частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Гребінківської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії спадкової справи №64099972, спадкоємцями за законом після померлої ОСОБА_4 є її внук ОСОБА_2 , та сини - ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

Постановою Гребінківської державної нотаріальної контори №1031-02/31 від 06.08.2019 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належне майно після смерті ОСОБА_4 .

Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених статтею 16 ЦК України з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду під час розгляду цивільної справи № 654/1790/16-ц (постанова від 18.12.2018), за статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. визначено, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 131 ЗК України, громадяни та юридичні особи України, а також територіальні громади та держава мають право набувати у власність земельні ділянки на підставі міни, ренти, дарування, успадкування та інших цивільно-правових угод.

Укладення таких угод здійснюється відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням вимог цього Кодексу.

Таким чином, оскільки судом достовірно встановлено та підтверджено зібраними по справі доказами факт належності спадкодавцю ОСОБА_4 спірного майна, яка за життя не оформила належним чином своїх прав на нього, в зв`язку з чим позивач не може реалізувати своє право на оформлення спадщини та що стало передумовою відмови нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 11, 15, 25, 328, 386, 1217, 1225, 1233, 1234, 1236, 1268, 1275 ЦК України, ст. 131 ЗК України, ст.ст. 12, 76 - 81, 200, 206, 223, 258, 259, 264 - 265, 268, , 354, 355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частини квартири, загальною площею42,8кв.м та житловою площею 32,4 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частини земельної ділянки, кадастровий номер:01:017:0021, площею 0,1500 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , цільове призначення - для ведення будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Ковбель