У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" лютого 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: Головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, заперечення позивача про розгляду справи за правилами спрощеного провадження в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київтранспарксервіс», третя особа директор Комунального підприємства «Київтранспарксервіс» ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплат належних працівнику при звільненні,

в с т а н о в и в:

18 жовтня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київтранспарксервіс», третя особа директор Комунального підприємства «Київтранспарксервіс» ОСОБА_2 про стягнення заробітної плати та середнього заробітку за час затримки виплат належних працівнику при звільненні, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику сторін).

08 січня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

05 лютого 2020 року представник позивача в судовому засіданні подав заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якому просить суд постановити ухвалу, якою призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, мотивуючи тим, що після отримання відзиву на позов у позивача виникла необхідність подати заяву про збільшення позовних вимог та витребування додаткових доказів у справі, однак здійснення зазначених процесуальних дій є неможливим зважаючи на стадію цивільного процесу, тому виникає потреба для продовження розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо продовження розгляду справи в порядку загального позовного провадження, оскільки виходячи з предмету позову та обсягу долучених до позову доказів є підстави для продовження розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Вислухавши думку учасників справи, оцінивши наведені представником позивача підстави для призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд приходить до наступного.

Згідно із ч.4 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою цієї ж статті визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В силу норм ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі, при цьому відповідне клопотання позивача не є обов`язковим.

За клопотанням позивача згідно з ч. 2 ст. 277 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Дана справа не є справою, що зазначена в ч. 4 ст. 274 ЦПК України, відтак, може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, суддя керувався положеннями ч.6 ст. 19 та ч.1 ст. 274 ЦПК України, якими, в свою чергу, передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, серед іншого, справи що виникають з трудових відносин.

Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

08 січня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 4 ст. 277 ЦПК України передбачено право відповідача (а не позивача) на подачу в установлений судом строк заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідач, в особі уповноважених представників, з відповідною заявою щодо заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, до суду не звертався.

Таким чином, враховуючи зміст поданої представником позивача заяви, а також те, що категорія заявлених позовних вимог відноситься до справ, які підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи викладене та керуючись статями 19, 261, 274-279, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву представника позивача ОСОБА_3 щодо заперечень відносно розгляду справи за правилами спрощеного провадження, - залишити без задоволення.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я