07.09.2020 Справа № 756/8824/17
Справа № 756/8824/17
Провадження № 2-с/756/31/20
У х в а л а

7 вересня 2020 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви та скасування судового наказу від 03.07.2017 року у справі № 756/8824/17, -

в с т а н о в и в:

У вересні 2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Оболонським районним судом м. Києва 03.07.2017 року № 756/8824/17 про стягнення на користь ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є КП «Київтеплоенерго», 40 008 грн. 50 коп. заборгованості за надані послуги з центрального опалення, 7 991 грн. 73 коп. трьох відсотків річних та інфляційних втрат, 800 грн. судового збору, посилаючись на те, що із судовим наказом категорично не погоджується, так як виданий з грубим порушенням матеріального та процесуального права, є незаконним та необґрунтованим, неповно і неправильно встановлені обставини, які мають значення для справи внаслідок неправильного дослідження та оцінки судом доказів.

Разом із заявою, подано клопотання про поновлення пропущеного строку. В обґрунтування клопотання заявниця посилається на те, що не знала про існування судового провадження з видачі наказу, не отримувала ні копії заяви про видачу судового наказу ні доданих до неї документів, про його існування дізналася 21.08.2020 року з смс-повідомлення банку про арешт її карткового рахунку на підставі відкритого виконавчого провадження, тому вважає, що строк на подання заяви про скасування судового наказу пропущений з поважних причин.

Дослідивши підстави порушеної заяви та долучені до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вичерпного переліку обставин, які мають визнаватися поважними при вирішенні питання про поновлення строків звернення до суду, чинне процесуальне законодавство не визначає. Проте, за усталеною судовою практикою під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, із змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що їй не було відомо про видачу судового наказу про стягнення з неї заборгованості, оскільки нею не отримувалось копії заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів та самого судового наказу.

Разом зі тим, як вбачається з матеріалів цивільної справи №756/8824/17, заяву з додатками про видачу судового наказу та судовий наказ від 03.07.2017 року був направлений 05.07.2017 року ОСОБА_1 за місцем її проживання: АДРЕСА_1 , які остання згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення «Укрпошти» отримала 12.07.2017 року особисто.

Таким чином, обставини, на які посилається ОСОБА_1 в клопотанні про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу, не знайшли свого підтвердження при дослідженні матеріалів справи.

Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав, для поновлення строку для подання цієї заяви.

Оскільки наявності поважних причин пропущення боржником ОСОБА_1 строку на звернення із заявою про скасування судового наказу судом не встановлено, а тому подана заява підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Враховуючи, що заяву повернуто ОСОБА_1 , дійшов висновку про повернення судового збору у даній цивільній справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 120-127, 133, 170, 171 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку подання заяви про скасування наказу Оболонського районного суду м. Києва від 3 липня 2017 року у справі № 756/8824/17.

Заяву ОСОБА_1 про скасування наказу Оболонського районного суду м. Києва від від 3 липня 2017 року у справі № 756/8824/17 - повернути заявниці.

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві повернути ОСОБА_1 суму судового збору відповідно до квитанції №20 від 01.09.2020 року у розмірі 106 грн. 00 коп.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя