Справа № 316/1237/19
Провадження № 2/316/70/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" жовтня 2020 р. м. Енергодар

Енергодарський міський суд Запорізької області у складі

головуючого судді Куценка М.О.,

за участю секретаря судового засідання Нестерової Г.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Енергодар Запорізької області цивільну справу за позовом Енергодарського міського голови Музика Павла Олексійовича до депутата Енергодарської міської ради ОСОБА_1 , про захист честі, гідності і ділової репутації, визнання інформації недостовірною, її спростування та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 26.06.2019 року звернувся до суду з вищевказаним позовом (позов до суду надіслано позивачем поштою та отримано судом 01.07.2019 року).

Ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області від 02.07.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначене підготовче засідання.

Позивач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив.

В інтересах ОСОБА_2 на підставі Ордеру про надання правової допомоги діє його представник адвокат Русаков С.О., яким неодноразово надавалися до суду клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції. Вказані клопотання судом задовольнялись та призначались ВКЗ з судами міста Києва, зазначеними у клопотаннях сторони позивача. Але представник позивача жодного разу на зв`язок під час судового засідання не вийшов.

В той же час, представником на кожне судове засідання, яке призначалося до розгляду у режимі ВКЗ, надавалися письмові клопотання про відкладення слухання справи. При цьому представник, як на причину неявки с початку посилався на участь в інших судових засіданнях, не надаючи відповідних доказів. В подальшому після введення Постановою КМУ від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всій території України карантину, представник позивача почав надсилати на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи через карантин. У зв`язку з припинення роботи всього транспорту, зазначав на неможливість його приїзду з м. Києва, де він здійснює адвокатську діяльність до Енергодарського міського суду.

Станом на 23.10.2020 рік підготовче провадження у справі не закрито, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи, оскільки справа перебуває у провадженні з 02.07.2019 року.

З квітня 2020 року представник позивача, посилаючись на введення на території України карантину, надає клопотання про відкладення розгляду справи, чим фактично затягує строки розгляду справи. Обґрунтування представником неможливості проведення ВКЗ судами м. Києва зводиться до констатування факту введення на території України карантину. Разом з цим, під час дії карантину, в період з 12.03.2020 року та до 23.10.2020 року відбувалося значне його послаблення, в результаті якого було відновлено в тому числі і перевезення пасажирів, а тому у представника позивача була змога у період послаблення карантину приїхати у м. Енергодар для не особистої участі у розгляді справи, або з`явитися до суду м. Києва з яким Енергодарським судом забезпечена його участь. Крім того, сам позивач проживає у м. Енергодар, та в разі неможливості явки в судове засідання представника, не був позбавлений права особисто взяти участь у розгляді справи або через іншого представника.

Враховуючи багато численні клопотання представника про відкладення розгляду справи через карантини, суд наголошує на тому, що ведення у країні карантину, не зупиняє роботи судів, а позивач та/або його представник не позбавлені можливості брати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду відповідно до ч. 4 ст. 212 ЦПК України. Проте сторона позивача не скористалася таким правом, а у клопотаннях про відкладення розгляду справи представником не зазначено причин, які безпосередньо перешкоджають йому взяти участь у судовому засіданні.

Вищезазначені обставини мають наслідком відкладення розгляду справи та перенесення судових засідань на більш пізній строк, що призводить до порушення розумних строків розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України, встановлено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 210 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Так, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 5 ст. 142 ЦПК України), а для позивача це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Отже, згідно із вимогами ЦПК України, суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання.

Згідно ч. 4 ст. 10 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії», Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Так, дана справа перебуває у провадженні суду з липня 2019 року. Саме сторона позивача є ініціатором даного спору, а отже розгляд даної цивільної справи має першочерговий інтерес саме для позивача. Разом з цим сторона позивача всіляко затягує розгляд справи, надаючи на кожне судове засідання клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач та його представник в судове засідання 23.10.2020 року не з`явились. Оскільки представником надано клопотання про проведення судового засідання 23.10.2020 року у режимі ВКЗ, суд вважає, що сторона позивача про розгляд справи була повідомлена належним чином. Причини неявки суду не відомі.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає необхідним позов ОСОБА_2 залиши без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 12, 13, 18, 43, 64, 128, 223, 257, 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов Енергодарського міського голови Музика Павла Олексійовича до депутата Енергодарської міської ради Анохіна Анатолія Анатолійовича, про захист честі, гідності і ділової репутації, визнання інформації недостовірною, її спростування та стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Суддя М. О. Куценко