Справа № 128/2980/20
РІШЕННЯ

Іменем України

28 грудня 2020 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

в складі

головуючого судді: Ганкіної І.А.,

при секретарі: Жигаровій Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Стрижавка померла її бабуся ОСОБА_3 . Після смерті бабці ОСОБА_3 відкрилася спадщина на: - житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 . Вищевказане будинковолодіння в АДРЕСА_1 ОСОБА_3 успадкувала після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Стрижавка Вінницького району. До нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не зверталася, однак спадщину після смерті чоловіка прийняла вступивши в оперативне управління спадковим майном, а саме проживала в спадковому будинку, проводила в ньому поточні ремонти, користувалася предметами домашнього вжитку, обробляла земельну ділянку біля спадкового будинку, що у відповідності до діючого на той час законодавства ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) свідчить про прийняття нею спадщини. За свого життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом буде мати право, заповіла своїй внучці ОСОБА_1 падкоємцем першої черги після смерті бабусі ОСОБА_3 являється її син відповідач по справі ОСОБА_2 . Інших спадкоємців першої черги, в тому числі осіб, які мали б право на обов`язкову частку у спадщині після смерті ОСОБА_3 немає. Спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за заповітом прийняла позивачка так як в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця подала до приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Нідзельської І.Є. заяву про прийняття спадщини, на підставі якої приватним нотаріусом було заведено спадкову справу за №72/2019. Однак, оформити спадщину в нотаріальній конторі після смерті ОСОБА_3 , на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 позивачка не може, по тій причині, що спадкодавець ОСОБА_3 за життя не оформила спадщину (не отримала правовстановлюючі документи) на спадковий житловий будинок на своє ім`я після смерті чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Неможливість оформити спадщину в нотаріальній конторі підтверджується постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій, в якій зазначено, що за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане бути не може.

В зв`язку з викладеним вище, позивач просить визнати за нею право власності на вищезазначене спадкове майно в судовому порядку.

В судове засідання сторони не з`явилися, надали заяви, якими просять справу слухати в їх відсутність.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Білозор О.Л. надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримують та просить їх задоволити. Змін та доповнень не мають.

Відповідач по справі ОСОБА_2 позовні вимоги визнає, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Претензій до ОСОБА_1 не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За вказаних обставин суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Врахувавши думку позивача по справі, викладену у поданій до суду письмовій заяві, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку сторін, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Стрижавка померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 01.07.2019 року (а.с.9). Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 (а.с. 13-18).

Вищевказане будинковолодіння в АДРЕСА_1 ОСОБА_3 успадкувала після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Стрижавка Вінницького району (а.с.10, 21-23).

За свого життя ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом буде мати право, заповіла своїй внучці ОСОБА_1 (а.с.11).

Спадкоємцем першої черги після смерті бабусі ОСОБА_3 являється її син відповідач по справі ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про його народження (а.с.8).

Спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку спадкування за заповітом прийняла ОСОБА_1 , так як в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця подала до приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Нідзельської І.Є. заяву про прийняття спадщини, на підставі якої приватним нотаріусом було заведено спадкову справу за №72/2019, що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с.12).

Неможливість оформити спадщину в нотаріальній конторі підтверджується постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій, в якій зазначено, що за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане бути не може (а.с.24).

Інших спадкоємців у спадкодавця не було. Заповіт не оспорювався.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів в суді можуть бути визнання права, а тому у даному випадку існують підстави та необхідність для захисту права спадкоємців шляхом визнання в судовому порядку права власності у порядку спадкування за заповітом, оскільки іншим шляхом захистити цивільне право спадкоємиці неможливо.

За ст. ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За ст. 1233 ЦК України - заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України-перша черга спадкоємців за законом-у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Цивільного кодексу Української РСР майно колгоспного двору належить його членам на праві спільної сумісної власності.

Згідно статті 123 ч. 2 Цивільного кодексу Української РСР, розмір долі члена двору встановлюється виходячи з рівності долей всіх членів двору, включаючи неповнолітніх та непрацездатних.

Згідно Закону України „Про власність від 15.04.1991 року (який діяв на момент смерті батька), пункту 6 постанови Пленуму Верховного Суду України „ Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності № 20 від 22.12.1995 року: „ Право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею та коштами у веденні спільного господарства двору.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст. 548 Цивільного кодексу України (в редакції 1963 року) для прийняття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ст. 549 Цивільного кодексу України (в редакції 1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Прийняття спадщини - це акт, який поширюється на всі об`єкти спадкування водночас і свідчить про бажання скористатися правом на спадщину. До спадкоємця в момент виникнення правонаступництва переходять і ті права, які в цей час ще не були відомі.

За даних обставин суд приходить до висновку, що права позивачки на спадщину є доведеним, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення та визнання за позивачкою право власності, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 .

Вищевикладене дає суду законні підстави для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 317, 328, 1223, 1225, 1233, 1247,1261, 1268 ЦК України, ст.ст.15, 30, 60, 61, 130, 214, 215, 223, 256 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 ,який складається з житлового будинку літ. «А»; прибудови літ. «а»; прибудови літ. «а-2»; ганку; літньої кухні літ. «Б»; веранди літ. «б»; ганку з козирком; гаража літ. «В»; погреба з шиєю літ. «Г»; убиральні літ. «Д»; сараю літ. «Е»; огорожі №3, хвіртки №4, воріт №5, вигрібної ями №6, хвіртки №7, огорожі №8, огорожі №9, криниці №10.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до Вінницького апеляційного суду через Вінницький районний суд Вінницької області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст судового рішення виготовлено 28.12.2020.

учасники провадження:

позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 ;

відповідач ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

Суддя І.А. Ганкіна