Провадження № 2/234/3146/20
21 жовтня 2020 року м. Краматорськ
04.08.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що 10.08.1996 року вона із відповідачем уклали шлюб. Від шлюбу мають неповнолітню дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до свідоцтва від 31.01.2005 року, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції Донецької області відповідач змінив прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ». З початку 2020 року вони припинили подружнє життя, спільне господарство не ведуть. Просить розірвати шлюб.
Ухвалою суду від 16.09.2020 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Сторонами відповідно до ст 279 ЦПК України не було подано клопотання про розгляд справи з їх викликом у зв`язку із чим, суд вважає можливим, провести розгляд справи за відсутністю сторін.
Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,
10.08.1996 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 укладено шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, актовий запис № 537.
Від шлюбу мають неповнолітню дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про народження серія НОМЕР_1 ).
Оскільки відповідачем не було подано відзиву на позову, то суду приймає до уваги лише письмові докази позивача та вважає їх обгрунтованими.
Згідно ч. 1 ст. 3 Сімейного кодексу України, сім`я є первинним та основним осередком суспільства.
Згідно зі ст. 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно ст. 56 Сімейного кодексу України, кожна особа має право припинити свої шлюбні відносини.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ст.ст. 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.
Згідно зі ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ст.109 СК України, шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.
Як встановлено, сторони припинили сімейно-шлюбні відносини з початку 2020 року, родина розпалася остаточно і в подальшому збережена бути не може.
Таким чином, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265, 280, 354 ЦПК України, ст.ст. 109, 110, 112 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.
Розірвати шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 10.08.1996 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис № 537.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд, протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Рішення ухвалене у нарадчій кімнаті та надруковано в одному примірнику.

Суддя Краматорського

міського суду А.В. Бакуменко