ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

22 жовтня 2020 року

м.Харків

справа № 639/3314/20

провадження № 22-ц/818/4390/20

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.

суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство «Харківобленерго»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянувши у порядку ст. 369 ЦПК України в м. Харкові без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення» за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 липня 2020 року, постановлене під головуванням судді Єрмоленко В.Б.., в залі суду в місті Харків, -

в с т а н о в и в :

У червні 2020 року Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення донарахування у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення».

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 липня 2020 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму донарахування в розмірі 8640,27 грн. за актом порушення № 221849 від 24.01.2019 року. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» судовий збір у розмірі 2102 грн..

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права; зазначає, що співробітниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» був проведений лише візуальний огляд лічильника, без проведення будь-яких технічних вимірів. Жодних пошкоджень, підключень, зриву чи відсутності пломбування, сторонніх предметів виявлено не було, проте в акті співробітниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» все-таки було зазначенопорушення. Однак при складанні акту співробітниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» не було зазначено яке саме порушення було допущено. Також при складанні акту співробітників було двоє, а свідків, чиї підписи стоять в акті взагалі не було. Відповідач від підписання акту відмовився, оскільки вказані порушення не відповідають дійсності. Зазначає, що вказаний акт про порушення від 24.01.2019 року він отримав лише 20.02.2019 року та в ньому відсутня відмітка про відмову відповідача від отримання акту. У зв`язку з цим вважає, що акт є недійсний, а внесені до нього відомості не вказують на характер та зміст порушення, а отже наданий позивачем акт не може братися до уваги у якості належного та допустимого доказу в розумінні цивільного процесуального Закону. Також зазначає, що співробітниками компанії було порушено право відповідача на участь у роботі відповідних комісій. Вказує, що 20.02.2019 року, коли він отримував Акт, його було повідомлено, що 25.02.2019 року відбудеться проведення технічного огляду вилученого лічильника та попереджено, що у разі неявки, технічний огляд буде проведений без його присутності. Проте технічний огляд був проведений 08.02.2019 року, що відповідає даті, вказаній на документі, тобто - за 12 днів до повідомлення. У зв`язку з вказаним вважає, що технічний огляд № 710 від 08.02.2019 року не може прийматись до уваги як доказ здійснення споживачем дій, спрямованих на зниження показників лічильника, оскільки зазначена експертиза проведена за відсутності споживача, який фактично не був повідомлений про час та місце проведення експертизи. Також відповідач звертає увагу суду на те, що він не був повідомлений про дату, час та місце засідання комісії з розгляду акту. Вказує, що дата засідання комісії, зазначена в Акті 13.02.2019 року, не відповідає даті протоколу засідання комісії 28.02.2019 року. Про ухвалення Протоколу від 28.02.2019 року № 221849 він дізнався лише20.06.2020 року, тобто коли отримав ухвалу суду про відкриття провадження із доданими документами. Вказує, що рішення комісії, оформлене протоколом від 28.02.2019 року № 221849, взагалі не містить деталізації порушення та усіх розрахунків та посилань, передбачених Методикою. Зважаючи на розбіжності в даті проведення засідання, що містяться в акті про порушення та протоколі засідання та ненадання позивачем відомості про належне повідомлення споживача про дату, час та місце засідання комісії, або про перенесення засідання комісії, що свідчить про порушення п. 8.2.6. Правил в частині дотримання процедури розгляду комісією акту про порушення. У зв`язку з цим вважає, що протокол від 28.02.2019 року № 221849 також не може братися до уваги як належний та допустимий доказ у справі. Крім того відповідач звертає увагу суду на те, що позовна заява підписана ОСОБА_2 представником за довіреністю а не адвокатом, у зв`язку з цим вважає, що позовна заява подана неуповноваженою особою.

Акціонерне товариство «Харківобленерго» надало відзив на апеляційну скаргу, в якому просило апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 липня 2020 року залишити без змін.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем ОСОБА_1 всупереч вимог законодавства та умов Договору про користування електричною енергією не дотримано вимог нормативно технічних документів та договору, обов`язку невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу вимірювання, неузгодження з енергопостачальником нових підключень та переобладнання електропроводки, в зв`язку з чим позивачем правомірно визначено вартість спожитої електричної енергії розрахунковим шляхом відповідно до Акту про порушення № 221849 від 24.01.2019 року у розмірі 8640,27 грн..

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 16 ЦК України встановлено, що звертаючись до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту. Обравши способом захисту права на вчинення певних дій позивач, в силу ст. 12 ЦПК України, зобов`язана довести правову та фактичну підставу своїх вимог.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 є споживачем електричної енергії, яку постачає Акціонерне товариство «Харківобленерго» та на підставі договору від 11.08.2007 року, відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с.6).

24.01.2019 року під час технічної перевірки, при огляді електроустановки за вищевказаною адресою, представниками АК «Харківобленерго» виявлено втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, що є порушенням п.8.2.4, п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2019 (далі Правила). Тобто електроенергія, що споживається, не враховується приладом обліку.

В акті про порушення за № 221849 від 24.01.2019 року було зафіксовано виявлені порушення та виконано розрахунок нарахувань відповідно до Розділу 8.4 Правил визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, на суму 8 640,27 грн. При складанні акту порушення споживач ОСОБА_1 був присутній, проте від підпису та зауважень відмовився.

На виконання Правил 28.02.2019 року проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення. Споживач у роботі комісії участі не приймав.

Станом на 01.05.2020 року сума нарахувань відповідачем сплачена не була.

Як на підставу позовних вимог, Акціонерне товариство «Харківобленерго» посилалось на те, що під час технічної перевірки, при огляді електроустановки за адресою АДРЕСА_1 . було виявлено втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, що є порушенням п.8.2.4, п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2019 року. У зв`язку цим складено акт про порушення за № 221849 від 24.01.2019 року, в якому було виконано розрахунок нарахувань відповідно до Розділу 8.4 Правил визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, на суму 8 640,27 грн. У зв`язку з цим вважає, що наявні підстави для стягнення з відповідача на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суми донарахування у розмірі 8 640,27 грн., у зв`язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення».

У статті 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що енергія це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу.

Відповідно до п. 4.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

У пункті 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Відповідно до п.1,3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ст. 77 «Про ринок електричної енергії» встановлено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії не повірених або не атестованих в установленому порядку, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра, тощо, відмова у доступі уповноважених представників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики.

Підстави та порядок визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії встановлені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312.

Відповідно до абз. 1 п. 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до п.п. 5, 9, 10 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Відповідно до п. 4, 20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі Актів про порушення цих Правил та умов Договору. Відповідно до абзацу 20 вказаного підпункту споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та /або індикаторі, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричное енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії затвердженої Регулятором та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач, тощо) за умови посвідчення цієї особи.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від йог підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Пунктом 8.2.6 Правил встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, з наступними змінами (далі - Методика).

Відповідно до пункту 1.1 Методики цей нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 1.2 Методики).

Згідно п. 3.1. постанови Національної комісії регулювання електроенергетики України «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення» від 04.05.2006 року № 562 ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустив підключення електроустановки до електричної мережі та споживання електричної енергії з порушенням ПКЕЕН.

Факт безоблікованого споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПРРЕЕ від 24 січня 2019 року, який підписано трьома представниками постачальника електричної енергії в присутності відповідача ОСОБА_1 , який від підпису відмовився та не надав жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акту про порушення.

За результатами засідання комісії Холодногірського РВ АТ «Харківобленерго» з розгляду актів порушення ПРРЕЕ 28.02.2019 року складено протокол № 221849, яким визначений об`єм не облікованої електричної енергії, який складає 6039 кВт/год, вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ п.8.2.4 Правил, пошкодження приладів обліку, інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, яка згідно розрахунку від 28.02.2019 року відповідачу було нараховано 8640,27 грн. збитку за безоблікове споживання електричної енергії за період з 24 січня 2016 року (день останньої технічної перевірки) до 24 січня 2019 року (день встановлення порушення), який він в добровільному порядку не сплатив.

Отже суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що факт порушення ОСОБА_1 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» встановлено відповідним актом про порушення № 221849 від 24.01.2019, а тому відповідач зобов`язаний відшкодувати завдані цим порушенням збитки.

Посилання відповідача на те, що співробітниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» був проведений лише візуальний огляд лічильника, без проведення будь-яких технічних вимірів та жодних пошкоджень, підключень, зриву чи відсутності пломбування, сторонніх предметів виявлено не було, проте в акті все-таки було зазначенопорушення та при складанні акту складанні акту співробітників було двоє, а свідків, чиї підписи стоять в акті взагалі не було, у зв`язку з цим акт про порушення є недійсним, колегією суддів не приймається до уваги, оскільки відповідачем не заперечується факт проведення перевірки та не надано жодних зауважень при складанні акту про порушення.

Доводи апелянта стосовно того, що співробітниками Акціонерного товариства «Харківобленерго» було порушено право відповідача на участь у роботі відповідних комісій зазначаючи, що технічний огляд вилученого лічильника було проведено за відсутності споживача, а отже не може прийматись до уваги як доказ здійснення споживачем дій, спрямованих на зниження показників лічильника. Засідання комісії з розгляду акту було проведено без участі споживача та зважаючи на розбіжності в даті проведення засідання, що містяться в акті про порушення і протоколі засідання та ненадання позивачем відомості про належне повідомлення споживача про дату, час та місце засідання комісії, або про перенесення засідання комісії, що свідчить про порушення п. 8.2.6. Правил в частині дотримання процедури розгляду комісією акту про порушення. А отже протокол від 28.02.2019 року № 221849 також не може братися до уваги як належний та допустимий доказ у справі, колегією суддів також не приймаються до уваги, оскільки не спростовують фактичні обставини справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідач не надав до суду належних, допустимих та достатніх доказів для спростування встановлених судом обставин, які належним чином обґрунтовані.

Також колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги стосовно того, що позовну заяву подано неповноважною особою є безпідставними, оскільки ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 червня 2020 року дана справа визнана малозначною (а.с.16) та розгляд справи здійснений в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, а тому в силу положень ч.2 ст. 60, ст. 62 ЦПК України представником у таких справах може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, її повноваження підтверджуються довіреністю.

Відповідно до вказаних вимог представником АТ «Харківобленерго» Левада Р.М. була надана суду довіреність № 01-50/5009 від 22 травня 2020 року на представництво інтересів АТ «Харківобленерго» у суді. Подача будь-яких інших документів на підтвердження повноважень представника у малозначних справах Законом не вимагається.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду ухвалене з додержанням вимог матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 01 липня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і, в силу п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України, оскарженню не підлягає.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова