Справа № 369/8080/19
Провадження №2/369/659/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Одинцова О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до державного підприємства «АНТОНОВ» в особі філії «Антонов-Агро» про визнання відмови у приватизації квартири незаконною та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 серпня 2019 року відкрито провадження по справі, розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 січня 2020 року підготовче судове засідання закрито.

07 вересня 2020 року до суду надійшло клопотання представника ДП «Антонов» про долучення доказів: копія свідоцтва про право власності на майно, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Дослідивши подане клопотання, предмет та підстави позову, суд приходить до висновку, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Встановлено, що позивачі звернулись до суду з позовом та просили суд визнати неправомірною відмову ДП «Антонов» у приватизації майна та зобов`язати ДП «Антонов» провести приватизацію квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на імя позивачів по справі, з оформленням свідоцтва про право власності.

Відповідно до ст. 255 ЦПК України провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Так, ЦПК України передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, проте одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю - уже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем закріплено альтернативну зміну предмета або підстав позову.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки : виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстав позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору.

Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад,ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2ст.16ЦК України наведене орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5.

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

Встановлено, що 24 лютого 2020 року орган приватизації державного житлового фонду філії «Антонов-Агро» ДП «Антонов» видав свідоцтво про право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , по 1/3 частини за кожним. Право власності позивачів на квартиру також підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №215143635, №215143832, №215144625 від 06 липня 2020 року.

Таким чином, на даний час предмет даного спору відсутній в зв`язку вирішенням питання приватизації спірної квартири. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про закриття провадження по справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 255, ст.257 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ДП «АНТОНОВ» в особі філії «Антонов-Агро» про визнання відмови у приватизації квартири незаконною та зобов`язання вчинити певні дії закрити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 08 вересня 2020 року.

Суддя Н.С. Пінкевич