Справа № 279/4354/20
Провадження № 2/279/1729/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2020 року м. Коростень Житомирської області

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Моголівець І.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє за письмовою довіреністю ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Сингаївської сільської ради Коростенського району Житомирської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

10 вересня 2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє за письмовою довіреністю ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Сингаївської сільської ради Коростенського району Житомирської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Подана до суду позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 , на підтвердження повноважень представника позивача долучено копію довіреності, завіреної секретарем Сингаївської сільської ради Коростенського району Житомирської області від 06.08.2020 року.

В той же час, надана копія довіреності не може бути прийнята в якості підтвердження повноважень представника позивача, з огляду на наступне.

Згідно ч.1 ст.20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Частиною 1 ст.58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звернутися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Положеннями ч.4 ст.62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_2 . На підтвердження повноважень Антонюк С.М. долучено копію довіреності від 06.08.2020 року.

Частиною 1 ст.26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (ч.4 с.62 Цивільного процесуального кодексу України)

Пунктом 2 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Згідно із ч.1 ст.64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України № 1401-VIII від 02 червня 2016 року "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)".

Відповідно до ч.3 ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

У п.п.11) п.16-1розділу XV "Перехідні положення" Конституції України зазначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1, та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01 січня 2019 року.

Частинами 1, 2 ст.60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, позовна заява подана представником позивача Антонюк С.М., яка діє в інтересах позивача на підставі копії довіреності, завіреної секретарем Сингаївської сільської ради Коростенського району Житомирської області від 06.08.2020 року.

Втім, оскільки до матеріалів справи не долучено документу на підтвердження повноважень для представництва в суді позивача ОСОБА_1 , в якій представництво інтересів у суді може здійснювати адвокат або законний представник, а отже ці обставини вказують на те, що позовна заява подана особою, яка не має повноважень на ведення даної цивільної справи в суді, тому суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 ЗУ "Про судовий збір" вразі залишення заяви без розгляду сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.60, 64, 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє за письмовою довіреністю ОСОБА_2 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Сингаївської сільської ради Коростенського району Житомирської області, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду з таким самим позовом.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Копія згідно оригіналу.

Суддя Коростенського міськрайонного суду

Житомирської області І.А.Моголівець