Справа № 638/9349/20
Провадження № 2/638/3932/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді Цвірюка Д.В.,

за участю секретаря Куценко К.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання позивача про залучення третьої особи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення моральної шкоди, -

встановив:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

До суду надійшло клопотання позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області, оскільки відповідно до покладених завдань Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного та місцевого бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

В судове засідання сторони не з`явились, про розгляд повідомлялись, позивач просила справу розглянути у її відсутність.

Розглянувши подане клопотання, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи (ч.1 ст.53 ЦПК України).

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч.3 ст.53 ЦПК України).

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу. Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку (ч.ч.6, 7 ст.53 ЦПК України).

Разом із цим, положеннями п.10-1 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової)шкоди» №4від 31.03.1995року роз`яснено,що при розгляді справ за позовами про відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 56 Конституції України судам слід мати на увазі, що при встановленні факту заподіяння такої шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, місцевого самоврядування або їх посадових чи службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень вона підлягає відшкодуванню за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування. При вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, судам слід виходити з того, що зазначений орган має бути відповідачем у такій справі, якщо це передбачено відповідним законом. Якщо ж відповідним законом чи іншим нормативним актом це не передбачено або в ньому зазначено, що шкода відшкодовується державою (за рахунок держави), то поряд із відповідним державним органом суд має притягнути як відповідача відповідний орган Державного казначейства України.

Так, при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, його посадовими або службовими особами, необхідно виходити з того, що зазначений орган має бути відповідачем у такій справі, якщо це передбачено відповідним законом. Якщо ж відповідним законом чи іншим нормативним актом це не передбачено або в ньому зазначено, що шкода відшкодовується державою (за рахунок держави), то поряд із відповідним державним органом суд має притягнути як відповідача відповідний орган Державного казначейства України.

Згідно з пунктом 1 Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2014 року №280 Пенсійний фонд України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.

Відповідно до частини другої статті 72 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» кошти Пенсійного фонду не включаються до складу Державного бюджету України. Статтею 73 цього Закону визначений вичерпний перелік цілей, на які використовуються кошти Пенсійного фонду України, і встановлено заборону використання коштів Пенсійного фонду на цілі, не передбачені цим Законом. Відшкодування моральної шкоди цим Законом не передбачено.

Як зазначено у частині другій статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Згідно статті 43 Бюджетного кодексу України безпосереднє обслуговування державного бюджету здійснюється Державною казначейською службою України.

Відповідно до пункту 9 Прикінцевих та Перехідних положень Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України.

Аналіз зазначених вище норм чинного законодавства свідчить про те, що управління наявними коштами Державного бюджету України, зокрема, безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду входить до компетенції Державної казначейської служби України.

Отже, шкода, завдана органами Пенсійного фонду України, компенсується за рахунок державного бюджету, а відповідне рішення суду виконується органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин (частина друга статті 2 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 910/23967/16, провадження 12-110гс18.

Отже, належним відповідачем у цій справі є держава, яка бере участь у справі через відповідні органи державної влади. Такими органами у цій справі є відповідний орган Казначейської служби, який здійснює списання коштів з державного бюджету, та орган, дії якого призвели до завдання позивачу шкоди.

Зазначене відповідає висновкам, яких дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 04 липня 2018 року, справа № 281/46/16-ц, провадження № 61-9561св18; у постанові від 08 травня 2019 року, справа № 127/15600/17, провадження № 61-37307св18; у постанові від 15 травня 2019 року, справа № 709/1751/17-ц, провадження № 61-13428св18; у постанові від 12 червня 2019 року, справа № 753/887/17, провадження № 61-24056св18.

Відповідно до ч.1 ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що відповідачем у даній справі є орган державної влади - Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, суд дійшов висновку про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Державної казначейської служби України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.51, 53, 258, 260 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання позивача про залучення у якості третьої особи відмовити.

Залучити у справі за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про стягнення моральної шкоди в якості співвідповідача Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6).

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Про участь у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду учасник справи подає заяву, не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той саме строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб - адресою: http:// http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Копію позовної заяви з додатками направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя: Д.В.Цвірюк