Провадження № 2/234/3606/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

18 вересня 2020 року Суддя Краматорського міського суду Донецької області Лутай А.М.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Старокраматорський машинобудівний завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

17 вересня 2020 року до Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Старокраматорський машинобудівний завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати.

Вивчивши матеріали вищевказаної позовної заяви, вважаю, що позов не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а тому його слід залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення недоліків.

Так, відповідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», з 01 січня 2020 року розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510грн).

Однак, доказів сплати судового збору за позовною вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати позивачкою ОСОБА_1 до позовної заяви не додано.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» №3674-VI, цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. Отже, самеЗакон України №3674-VI є спеціальним законом, який визначає порядок сплати та звільнення від сплати судового збору та має пріоритет застосування у даних правовідносинах.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII внесено ряд змін до Закону України «Про судовий збір»та, зокрема, статтю 5 названого Закону викладено в новій редакції. Вказані зміни набули чинності з 01 вересня 2015 року.

Так, статтею 5 Закону №3674-VI, чинного з 01.09.2015р, закріплено перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях. Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст.5 вказаного Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі: 1) у справах про стягнення заробітної плати; 2) поновлення на роботі.

Основні засади оплати праці працівників, які перебувають у трудових відносинах, на підставі трудового договору з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання та структуру заробітної плати визначає Закон України «Про оплату праці» та Інструкція зі статистики заробітної плати, затверджена наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004р №5, яка розроблена відповідно до Закону України «Про державну статистику» та Закону України «Про оплату праці» з урахуванням міжнародних рекомендацій у системі статистики оплати праці й стандартів Системи національних рахунків (за змістом преамбули цієї Інструкції).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оплату праці», ст.94 Кодексу законів про працю України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про оплату праці» та Інструкції, заробітна плата складається з основної заробітної плати, додаткової заробітної плати та інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Перелік інших виплат, що не належать до фонду оплати праці, наведено у пункті 3 Інструкції, до яких відносяться суми, нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні (п.3.9 Інструкції).

Тобто, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Отже, пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимогу про стягнення середнього заробітку працівнику за час затримки розрахунку при звільненні.

Зазначена позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30.01.2019р у справі №910/4518/16.

Таким чином, заявлена позивачкою вимога, в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку не є заробітною платою в розумінні статті 1 Закону України «Про оплату праці», статті 94 Кодексу законів про працю України, а відтак, з урахуванням положень статті 5 Закону України «Про судовий збір» із зазначеної вимоги позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Також, вимогами п.п.9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: п.9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 1 ст.185 ЦПК Українивизначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені недоліки позовної заяви перешкоджають відкриттю провадження по справі, а тому позовну заяву слід залишити без руху надавши позивачці строк для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, позивачці необхідно надати суду: 1) документ, який підтверджує сплату судового збору у відповідності до Закону України «Про судовий збір» у розмірі 840,80грн за вимогу майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати) на рахунок: отримувач коштів Краматорське УК/м.Краматорськ/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37944338; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО ГУДКСУ): 899998; номер рахунку UA0005059; код класифікації доходів бюджету: 22030101, та надати квитанцію про сплату до суду, та надати квитанцію про сплату до суду, або надати, документи, які підтверджують підстави звільнення її від сплати судового збору відповідно до закону; 2) зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивачка понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 3) надати підтвердження про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Старокраматорський машинобудівний завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати, - залишити без руху.

Повідомити позивачці про необхідність виправити зазначений судом недолік позову в строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачці, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачка не усунить недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала в частини визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

В іншій частині - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.М.Лутай