Справа № 362/7124/13-ц
Провадження № 2/362/239/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" вересня 2020 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Л.М.Кравченко,

за участі секретарів судового засідання М.В. Чорної

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Порадівської сільської ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та Управління Держземагенства у Васильківському районі Київської області, про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, державних актів на земельні ділянки та їх витребування з чужого незаконного володіння, недійсними правочинів, зобов`язання вчинення дій,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Васильківського міськрайонного суду Київської області з 2013 р. перебуває вказана цивільна справа, яка прийнята до провадження судді Кравченко Л.М. ухвалою від 03.08.2018 р.

Однак, позивач не з`явився у підготовче судове засідання, призначене на 13.04.2020 р. та судове засідання , призначене на 03.09.2020 р., про час та місце розгляду справи повідомлявся у визначеному законом порядку, за зазначеним у позовній заяві місцем проживання, про що свідчать зворотні поштові повідомлення з відмітками про вручення судових повісток.

Заяви про відкладення розгляду справи, чи розгляд справи у його відсутності позивач не направив, належних та допустимих доказів поважності причин неявки в судові засідання позивачем не надано.

Відповідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Однак, жодних заяв про зміну місця проживання чи перебування від позивача не надходило.

Крім того, суд приймає до уваги неодноразові клопотання позивача про відкладення судового засідання з причин, доказів поважності яких суду надано не було.

Так, 20.09.2018 р. позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 20.09.2018 р. у зв`язку з хворобою, повідомив, що копії медичних довідок надасть в наступне судове засідання.

В наступне судове засідання, призначене на 18.12.2018 р. позивач та його представник не з`явились, представник позивача подав клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з перебуванням на амбулаторному лікуванні , повідомив, що копії медичних довідок долучить на наступному судовому засіданні.

Заявою від 10.04.2019 р. позивач вчергове просив перенести судове засідання, призначене на 12.04.2019 р. у зв`язку з неможливістю участі за станом здоров`я, необхідності обстеження та консультації у спеціалізованому медичному закладі.

Слід зазначити, що до даного часу ні позивачем ні його представником не надано доказів на підтвердження поважності причин їх неявки в зазначені судові засідання, не надано відповідних медичних довідок про перебування на лікуванні, у зв`язку з чим суд вважає їх неявки в судові засідання такими, що допущені без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02.09.2010, «Смірнова проти України» від 08.11.2005, «Матіка проти Румунії» від 02.11.2006, «Літоселітіс проти Греції» від 05.02.2004 та інші).

Як зазначено вище, позивач в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про розгляд справи, її неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходили.

Згідно висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі № 6-24063ск15, причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України (в редакції до 15.12.2017) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, ураховуючи, що позивач, який не з`являється в судове засідання, має право на використання передбаченого законом права на процесуальне представництво в суді.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, все вищезазначене свідчить про втрату позивачем заінтересованості у вирішенні даного спору та дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки за таких обставин проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечило б наданим йому ЦПК України правам розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

За вищевикладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь-яких заяв і доказів на підтвердження підстав неявки, відповідно яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача.

На підставі викладеного та керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Порадівської сільської ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та Управління Держземагенства у Васильківському районі Київської області, про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, державних актів на земельні ділянки та їх витребування з чужого незаконного володіння, недійсними правочинів, зобов`язання вчинення дій, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення .

Суддя Л.М.Кравченко