Дата документу 15.09.2020 Справа № 554/4215/20
Провадження № 2/554/2069/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Октябрський районний суду м. Полтави у складі головуючого - судді Троцької А.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Октябрського районного суду м.Полтави перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Міський клінічний пологовий будинок Полтавської міської ради» про стягнення заборгованості по заробітній платі на час звільнення, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Ухвалою від 30 липня 2020 року розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін 21 серпня 2020 року.

10 серпня 2020 року до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відвід судді Троцької А.І. на обґрунтування заяви позивач посилається на незгоду із процесуальними рішення судді.

Ухвалою від 12 серпня 2020 року у задоволенні відводу відмовлено.

Також ухвалою від 21 серпня 2020 року здійснено перехід розгляду справи із спрощеного позовного провадження до загального та призначено підготовче судове засідання.

09 вересня 2020 року до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відвід судді Троцької А.І. на обґрунтування заяви позивач зазначає, що звернулась до ТУ ДБР в м.Полтаві із заявою про вчинення злочину суддею.

Ухвалою від 14 вересня 2020 року у задоволенні відводу відмовлено.

Так, 14 вересня 2020 року до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відвід судді Троцької А.І. На обґрунтування заяви позивач зазначає, що звернулась до ТУ ДБР в м.Полтаві із заявою про вчинення злочину суддею та незгоду з процесуальними рішеннями судді прийнятими в цій справі .

Згідно ч.8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Тому питання відводу суд вирішує за відсутності сторін.

Суд, дослідивши доводи заяви про відвід, матеріали цивільної справи, доходить наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 4 ст.36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Статтею. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожному гарантовано право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду для визначення суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Відповідно до п.п.1.1., 1.2. Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27липня 2006 року,суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-чийого боку та з будь-якою метою. Суддя дотримується незалежної позиції як у відношенні до суспільства в цілому, так і у відношенні до конкретних сторін судової справи, по якій він повинен винести рішення.

При цьому відповідно до роз`яснень, що містяться в рішеннях Ради судді України №34 від 08.06.20017 року та № 13 від 01.03.2019 року подання учасником судового процесу заяви про вчинення суддею кримінального правопорушення не породжує ,ні потенційного, а ні реального конфлікту інтересів щодо розгляду конкретної судової справи. Подання учасником будь-якого судового провадження заяви про внесення в Єдиний реєстр досудових розслідувань (ЄРДР) відомостей про скоєння суддею кримінального правопорушення до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення, тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 Кримінального кодексу України.

Обставини викладені позивачем у заяві від 14.09.2020 року не є підставами для відводу, а тому є необґрунтованим,оскільки незгода позивача з процесуальними рішеннями судді та подання учасником судового процесу заяви про вчинення суддею кримінального правопорушення не може свідчити про необ`єктивність та упередженість судді щодо розгляду конкретної судової справи за даних обставин.

Відповідно до ч.3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Підготовче судове засідання призначено на 23.09.2020 року, тому заява про відвід має бути вирішена суддею, який не входить до складу суду.

Керуючись ст.ст. 36, 40 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Вважати заявлений ОСОБА_1 відвід судді Троцькій А.І. необґрунтованим.

Передати заяву про відвід до канцелярії суду для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Октябрського районного

суду м. Полтави А.І.Троцька