Справа № 635/7105/19
Провадження по справі №2/635/901/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2020 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Бобко Т.В.,

секретар судового засідання Євсюков О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та на утримання дружини до досягнення дитиною трьох років,

В с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , яким просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 2500 гривень до повноліття дитини та аліменти на своє утримання у розмірі 1500 гривень щомісячно, починаючи стягувати з дня подання позовної заяви до суду і до досягнення дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трьох років.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 жовтня 2019 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 у судові засідання неодноразово не з`являлась. Так, у судові засідання, призначені на 05 травня 2020 року на 11 годину, на 03 червня 2020 року на 13 годину 00 хвилин, на 14 липня 2020 року на 11 годину 30 хвилин та на 09 вересня 2020 року на 14 годину 30 хвилин позивач, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду своєчасно і належним чином, про що в матеріалах справи маються відповідні докази, не з`явилась та не повідомила про причини своєї неявки, заяв про розгляд справи за її відсутності суду не надала.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Разом з тим, незважаючи на те, що саме ОСОБА_1 була ініціатором судового процесу, в подальшому свідомо нехтувала своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись в судові засідання, а також не вживаючи жодних заходів, спрямованих на те, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження. Процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом відповідно до вимог процесуального закону, про що неодноразово зазначалося у рішеннях Європейського суду з прав людини.

Статтею 223 ЦПК України встановлені наслідки неявки у судове засідання учасника справи. Так, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав лише першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Відповідно до частини 5 зазначеної статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Як зазначив Верховний Суд в постанові від 22 травня 2019 року по справі №310/12817/13, зазначені наслідки, у вигляді залишення позову без розгляду, настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Практика Європейського Суду з прав людини виходить із того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З огляду на викладене та приймаючи до уваги, що позивач недобросовісно користується процесуальними правами при розгляді справи за її позовом, неодноразово не з`являється в судові засіданні при наявності відомостей про належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, порушуючи при цьому права інших осіб, які беруть участь у справі на розгляд справи протягом розумного строку, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду.

Керуючись ст. ст. 3, 44, 223, 257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та на утримання дружини до досягнення дитиною трьох років залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Суддя Т.В.Бобко