ПОСТАНОВА

Іменем України

16 вересня 2020 року м. Кропивницький

справа № 405/2068/18

провадження № 22-ц/4809/1086/20

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л. М., Мурашка С. І.,

за участю секретаря судового засідання Діманової Н. І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда (суддя Шевченко І. М.) від 03 червня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 в якому висунула дві вимоги:

1.визнати за нею право власності на Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 , виділивши вказану частку в натурі;

2.визнати за нею право власності на Ѕ частину земельної ділянки площею 462,40 кв.м, якій присвоєно кадастровий номер :43:365:0007, призначену для будівництва й обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 (присадибна ділянка), виділивши цю частку в натурі.

Вона обґрунтовувала свої вимоги тим, що це майно набуто ними в рівних частинах на підставі нотаріально посвідчених договорів, а отже належить їм на праві спільної сумісної власності. Вона бажає виділу своєї частки у прав власності на спільне майно.

Короткий зміст судового рішення

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03 червня 2020 року (т. 2 с. 66 68) за клопотанням представника позивача адвоката Мазуренко Н. Ю. в справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручити експерту Кропивницького відділення Київського НДІСЕ Шевченко І. І. Перед експертом суд поставив наступне питання: які можливі варіанти виділу в натурі (поділу) домоволодіння та земельної ділянки площею 462,40 кв.м, кадастровий номер :43:365:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та варіанти виділу в натурі (поділу) вказаного нерухомого майна з можливим відхиленням від рівності часток та сплатою грошової компенсації.

Задля виконання експертного дослідження суд надав у розпорядження експерта матеріали цивільної справи № 405/2068/18 провадження № 2/405/396/18, попередив його про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України та надав дозвіл на ознайомлення в ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» з матеріалами інвентаризаційної справи № 10114 стосовно об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 . Обов`язок з оплати за експертизу суд поклав на позивачку ОСОБА_3 , а відповідача ОСОБА_2 зобов`язав надати вільний безперешкодний доступ для проведення огляду та фотографування об`єкта дослідження.

Крім того, суд зупинив провадження по справі на час проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Керуючись принципом змагальності цивільного судочинства, виконуючи процесуальний обов`язок сприяти сторонам у реалізації їх процесуальних прав, суд вважав за необхідне задовольнити клопотання представника позивачки про призначення експертизи так, як можливість виділення в натурі частини будинку та земельної ділянки підлягають встановленню для вирішення цієї справи і для цього необхідні спеціальні знання, якими ні суд, ні учасники процесу не володіють.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги та відзиву на неї

Відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою в якій просить скасувати ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03 червня 2020 року і направити справу для продовження її розгляду до того ж суду першої інстанції.

Обґрунтовуючи своє клопотання, він вказав на те, що суд у своїй ухвалі вирішив не всі питання. які поставив представник позивачки у клопотання про призначення експертизи, а саме не вирішив питання про витребування інвентарної справи та надання сторонам можливості ознайомитися з нею. Вирішуючи питання про призначення експертизи, суд не з`ясував думку сторін, не дав можливості запропонувати питання на вирішення експертизи, не надав експерту достатньо матеріалів для проведення дослідження. Суд не навів належного мотивування ухваленого ним рішення. Допустивши порушення норм процесуального права, які регулюють питання призначення судової експертизи, суд неправильно вирішив питання про зупинення провадження у справі.

Позивачка не скористалася правом надати суду відзив на апеляційну скаргу.

Позиції учасників справи, висловлені в судовому засіданні

Відповідач ОСОБА_2 особисто в судове засідання до суду апеляційної інстанції не з`явився, а його представник ОСОБА_4 підтримав апеляційну скаргу.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, подали письмове клопотання про розгляд справи за їхньої відсутності.

Апеляційний суд встановив такі обставини:

30 березня 2018 року ОСОБА_1 пред`явила вказаний позов до ОСОБА_2

02 квітня 2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда постановив ухвалу про відкриття провадження у справі.

22 листопада 2018 року Ленінський районний суд м. Кіровограда постановив ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручив експертам Кропивницького відділення Київського НДІСЕ. На вирішення експертів поставив питання про можливі варіанти виділу в натурі (поділу) домоволодіння та земельної ділянки площею 462,40 кв. м, кадастровий номер :43:365:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та варіанти виділу в натурі (поділу) вказаного нерухомого майна з можливим відхиленням від рівності часток та сплатою грошової компенсації. Суд зупинив провадження у справі на час проведення експертизи.

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 28 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 листопада 2018 року без змін.

25 квітня 2019 року судовий експерт Кропивницького відділення Київського НДІСЕ повідомив суд про неможливість надання висновку у зв`язку з невиконанням у встановлений строк клопотання експерта про оплату за проведення експертизи.

20 травня 2019 року суд відновив провадження у справі.

25 листопада 2019 року Ленінський районний суд м. Кіровограда постановив ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручив експертам Кропивницького відділення Київського НДІСЕ. На вирішення експертів поставив питання про можливі варіанти виділу в натурі (поділу) домоволодіння та земельної ділянки площею 462,40 кв. м, кадастровий номер :43:365:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та варіанти виділу в натурі (поділу) вказаного нерухомого майна з можливим відхиленням від рівності часток та сплатою грошової компенсації. Суд зупинив провадження у справі на час проведення експертизи.

21 січня 2020 року експерт Кропивницького відділення Київського НДІСЕ Шевченко І. І. звернулася до суду з клопотанням про надання технічного паспорта, призначення дати огляду об`єктів дослідження, забезпечення вільного доступу до об`єктів, можливості їх огляду і фотографування, а також проведення оплати за проведення експертизи.

13 березня 2020 року експерт повідомила суд про неможливість надання висновку у зв`язку з незадоволенням клопотання експерта.

20 березня 2020 року суд відновив провадження у справі.

03 червня 2020 року Ленінський районний суд м. Кіровограда постановив ухвалу про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручив експертам Кропивницького відділення Київського НДІСЕ. На вирішення експертів поставив питання про можливі варіанти виділу в натурі (поділу) домоволодіння та земельної ділянки площею 462,40 кв. м, кадастровий номер :43:365:0007, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та варіанти виділу в натурі (поділу) вказаного нерухомого майна з можливим відхиленням від рівності часток та сплатою грошової компенсації. Суд зупинив провадження у справі на час проведення експертизи.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

За приписами частин 2 4 статті 12 ЦПК України учасники справимають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Цивільне судочинство ґрунтується, зокрема, на принципі змагальності сторін відповідно до якого учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (п. 4 ч. 3 ст. 2, ст. 12, ст. 81 ЦПК України).

Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 103 Кодексу передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Одним з основних завданнями будівельно-технічної експертизи є визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна (п. 5.1. розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5).

Враховуючи предмет спору та відсутність наданого сторонами висновку експерта, суд керувався саме цими нормами процесуального права при вирішенні клопотання позивача про призначення експертизи і зупинення провадження у справі на час її проведення.

В апеляційній скарзі відповідач не оспорює необхідність призначення такої експертизи та важливість висновку експерта, як доказу для правильного вирішення справи, але стверджує, що суд порушив порядок розв`язання цього питання.

З матеріалів справи вбачається, що суд втретє призначив судово-будівельну експертизу у цій справі, а на вирішення експертів ставить одне й те ж питання.

Однак, попередні дві ухвали не виконано через невиконання клопотань судового експерта.

При цьому 22 листопада 2018 року суд розглянув питання призначення експертизи в судовому засіданні за участю представників сторін.

25 листопада 2019 року відповідач та його представник не з`явилися у судове засідання по розгляду питання про призначення експертизи, хоча позивач був викликаний в суд судовою повісткою (т. 2 с. 18).

У судове засідання, яке було призначене на 03 червня 2020 року, відповідач також був викликаний належним чином (т. 2 с. 54), однак ні він, ні його представник до суду не з`явилися.

Отже, доводи апеляційної скарги про порушення прав відповідача під час вирішення судом питання про призначення експертизи є безпідставними. Лише пасивна позиція сторони відповідача щодо участі у судовому розгляді стала на заваді вирішення судом питання за її участю.

Безпідставними також є доводи апеляційної скарги про порушення судом принципу диспозитивності та невідповідність змісту ухвали суду вимогам закону оскільки судове рішення відповідає вимогам частин 1, 5 ст. 104 ЦПК України.

Оцінюючи ту обставину, що суд першої інстанції втретє вирішував питання про призначення однієї і тієї самої судової експертизи, колегія суддів апеляційного звертає увагу на те, що двічі судова експертиза не була проведена через невиконання клопотання експерта.

Проте, вважати, що таке невиконання є наслідком ухилення позивачки від проведення експертизи не можна.

Згідно ст. 197 ЦПК України підготовка справи до розгляду справи по суті здійснюється судом у підготовчому засіданні з повідомленням учасників справи.

Тому заявлені експертом клопотання про надання йому додаткових матеріалів та здійснення оплати підлягали вирішенню судом у підготовчому засіданні з повідомленням учасників справи, а в разі необхідності - з викликом експерта.

Однак, суд першої інстанції не призначав засідань для розгляду клопотань експерта, не витребував від сторін необхідні матеріали, не вручав позиваці для оплати рахунок за проведення експертизи.

Тривала неможливість проведення необхідної у цій справі та вже раніше призначеної судом будівельно-технічної експертизи не пов`язана з діями чи бездіяльністю сторін, а тому це не може бути підставою відмови в задоволенні обґрунтованого клопотання представника позивачки від 02 червня 2020 року, яке по суті є вимогою сторони до суду виконати раніше ухвалене і не скасоване ним процесуальне рішення про здобуття доказу.

Оскільки 03 червня 2020 року суд вирішував лише питання призначення експертизи, питання про вчинення інших підготовчих дій сторони та суд не підіймали, зважаючи на передбачуване і очевидне перевищення строку проведення експертизи над строком підготовки справи до розгляду, суд першої інстанції вирішив питання про зупинення провадження у справі відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Апеляційна скарга не містить доводів, які б переконливо вказували на наявність передбачених ст. 379 ЦПК України підстав для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, а тому вимоги цієї скарги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 379, 382 - 384ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити вимоги апеляційної скарги ОСОБА_2 без задоволення, а ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03 червня 2020 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді Л. М. Дьомич

С. І. Мурашко