Справа № 204/2669/20
Провадження № 2/204/1072/20
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
08 вересня 2020 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Мащук В.Ю.,
при секретарі Голушко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У квітні 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, уточнивши позовні вимоги просив суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 13.01.2015 року в загальній сумі 7512 грн. 63 коп., та судових витрат по справі.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, щоміж АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 було укладено договір № б/н від 13.01.2015 року, відповідно до якого, останній отримав кредит у розмірі 7000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позивач свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі, надавши відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Проте, ОСОБА_1 зобов`язання за договором належним чином не виконувалися, у зв`язку з чим, станом на дату смерті позичальника утворилась заборгованість за тілом кредиту у сумі 7512 грн. 63 коп.
Оскільки, ОСОБА_1 , з яким був укладений договір у вигляді анкети-заяви, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, ОСОБА_1 , який був зареєстрованим з ним за однією адресою , як спадкоємець померлої особи, який постійно з ним проживав, прийняв на себе зобов`язання за кредитним договором та повинен повернути борг, що стало підставою звернення позивача до суду.
В позовній заяві та доданому до неї клопотанні просив суд про розгляд справи за відсутності представника, у разі його неявки, не заперечуючи проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, відзив на позов чи заяву про розгляд справи за його відсутності суду, не надав.
Судом відповідно до ч.4 ст.223, ст.ст.280,281 ЦПК України ухвалено про розгляд справи в заочному порядку на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, приходить до висновку, що позовна заява задоволенню не підлягає, з наступних підстав.
Судом встановлено, що 13.01.2015 року ОСОБА_2 підписано Заяву, відповідно до якої останній погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Правилами надання послуг (виконання робіт), а також Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді. Крім того, ОСОБА_2 погодився, що ця заява, разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг (арк.с.17).
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 24 травня 2017 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (арк.с.40).
09 жовтня 2017 року позивач звернувся до Третьої дніпровської нотаріальної контори з претензією у порядку статті 1281 ЦК України, відповідно до якої просив: повідомити чи заводилася спадкова справа після померлого боржника; включити кредиторські вимоги позивача у спадкову масу, про що зробити запис у книзі обліку спадкових справ; повідомити спадкоємців померлого про наявність заборгованості перед банком у розмірі 7512 грн. 63 коп.; надіслати на адресу позивача відомості про звернення з заявою про прийняття або відмову від прийняття спадщини, видачу свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям померлого та відомості про спадкоємців (арк.с.56).
Відповідно до відповіді Третьої дніпровської нотаріальної контори від 07 серпня 2018 року, що претензія кредитора до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , долучена до спадкової справи № 592/2017 (арк.с.49).
Відповідно до копії паспорту померлого ОСОБА_2 , останній був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (арк.с.36).
Відповідно до копії паспорта ОСОБА_1 , останній зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (арк.с.38-39).
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст. 29, ч. 2 ст. 1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 1224 ЦК України визначено коло осіб, які не мають права на спадкування.
Відповідно до ч.ч.1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ст.1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від дня настання строку вимоги.
Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги (зазначений правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 квітня 2018 року у справі № 14-53цс18).
У цій справі про стягнення кредитних коштів з відповідача ОСОБА_1 , який як спадкоємець померлого позичальника має прийняти на себе зобов`язання за кредитним догов ором на банк покладається обов`язок довести, що відповідач є спадкоємцем за заповітом чи за законом за померлим позичальником, оскільки без доведення цього факту взагалі втрачається право банку на пред`явлення вимоги у порядку статті 1281 ЦК України.
Обставина, що відповідач зареєстрована з померлим позичальником за однією адресою, без доведеності обставин, встановлених ч. 1 ст. 1268 ЦК України, не дає підстав вважати, що відповідач відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Разом з тим, в позовній заяві позивач взагалі не посилався на наявність родинних відносин відповідача із померлим позичальником (спадкодавцем), які закликають відповідача до спадкування внаслідок смерті спадкодавця, та не надав докази на їх підтвердження.
Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі ухвалити рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.
Докази, надані суду не дають підстав вважати доведеним обставину, що відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем за померлим позичальником ОСОБА_2 , внаслідок чого не можна вважати доведеним право банку на пред`явлення вимоги до відповідача у порядку с. 1281 ЦК України про стягнення заборгованості за кредитним договором від 18.06.2010 року.
Відповідно до п. 189 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2004 року № 20/5, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 03 березня 2004 року за № 283/8882, нотаріус за місцем відкриття спадщини у строк, установлений статтею 1281 ЦК України, приймає претензії від кредиторів спадкодавця. Претензії мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про претензію, що надійшла, нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину, або виконавця заповіту.
Відповідно до ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст. 81 ЦПК України).
Отже, оскільки стороною позивача не доведено, що відповідач в даному випадку не є спадкоємцем померлої особи, з якою було укладено спірний кредитний договір, при цьому належних та допустимих доказів на підтвердження прийняття спадкового майна не надано, суд вважає, що ОСОБА_1 - не є особою, з якого, як з спадкоємця підлягає до стягненню заборгованість за кредитними зобов`язаннями ОСОБА_2 та приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати по справі слід віднести на рахунок позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216.1218,1220,1221,1223,1224, 1268, 1270, 1281, 1282 ЦК України, ст.ст.2,4,5,10,11,12,13,76-81,141,211,223,247,258,259,263-268, 280, 281 ЦПК України, суд
Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя В.Ю. Мащук