Справа № 710/18/20
Провадження № 2/710/121/20
УХВАЛА

31.08.2020 м. Шпола

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Побережна Н.П., розглянувши заяву про відвід судді, подану представником Лип`янської сільської ради - Кисельової Т.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Лип`янська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області, до Лип`янської сільської ради, про визнання незаконними та скасування розпоряджень про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу і відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

08.01.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій ОСОБА_1 просить визнати незаконними та скасувати розпорядження Відповідача від 29.11.2019 № 176/К «Про звільнення ОСОБА_1 » та від 03.12.2019 № 179/К «Про внесення змін до розпорядження сільського голови № 176/К «Про звільнення ОСОБА_1 » від 29.11.2019»; поновити позивача на посаді директора Лип`янської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області (, місцезнаходження: 20650, Черкаська область, Шполянський район, с. Лип`янка, вул. Шкільна) в цій частині допустити негайне виконання рішення суду; зобов`язати відповідача в трудовій книжці позивача серії НОМЕР_1 в розділі «Відомості про роботу» зробити запис № 10 наступного змісту: «Запис за № 9 є недійсним, поновлений на попередній роботі» та у графі 4 зробити посилання на розпорядження відповідача про поновлення на роботі позивача на підставі рішення суду; стягнути з відповідача на користь позивача середню заробітну плату за час вимушеного прогулу у розмірі 9093,05 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача завдану майнову шкоду у розмірі 3 295,80 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача завдану моральну шкоду у розмірі 20 000 грн.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 16.01.2020 було відкрито провадження у справі, учасників справи повідомлено, що розгляд даної цивільної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Також було залучено Лип`янську загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача. Витребовано у Лип`янської сільської ради Шполянського району, Черкаської області : висновок, складений комісією відповідача за результатами розгляду анонімного звернення, яке зареєстроване у відповідача 11.11.2019 за індексом № 1317/02-64; доповідну записку, складену комісією відповідача за результатами розгляду анонімного звернення, яке зареєстроване у відповідача 11.11.2019 за індексом № 1317/02-64; рішення виконавчого комітету відповідача від 29.11.2019 № 77; письмове пояснення позивача на ім`я керівника відповідача ОСОБА_2 , складене ним 15.11.2019; акт результатів огляду приміщень Лип`янської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів, складений комісією відповідача 15.11.2019 під час розгляду анонімного звернення, яке зареєстроване у відповідача 11.11.2019 за індексом № 1317/02-64; довідку про середню заробітну плату позивача за останні два місяці до звільнення.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 15.01.2020 було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у виді заборони судом вчиняти певні дії у справі за позовом ОСОБА_1 до Лип`янської сільської ради про визнання незаконними та скасування розпоряджень про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу і відшкодування майнової та моральної шкоди задовольнити. Заборонено Лип`янській сільській раді проводити конкурсний відбір на вакантну посаду директора Лип`янської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області, в тому числі призначений Лип`янською сільською радою на 10 год. 00 хв. 21.01.2020 в приміщенні залу засідань адміністративної будівлі відповідача за адресою: 20650, Черкаська область, Шполянський район, с. Лип`янка, вул. Івана Гончара, 1-А. Постановою Черкаського апеляційного суду ухвала від 15.01.2020 було скасовано.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 05.03.2020 було застосовано відносно Лип`янської сільської ради заходи процесуального примусу у виді штрафу.

31.08.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла заява про відвід головуючого по справі на підставі ч.4 ст. 36 ЦПК України, вказавши, що підставою для відводу є те, що суддя Побережна Н. П. своєю ухвалою наклала на відповідача - Лип`янську сільську раду адміністративне стягнення у вигляді штрафу за невчасне подання витребовуваних нею доказів та постановила ухвалу про забезпечення позову, якою заборонила проведення конкурсу на заміщення вакантної посади директора Лип`янської ЗОШ-ІІІ ступенів, яка була скасована в апеляційному порядку як незаконна, тому вказані обставини дають відповідачеві право вважати, що суддя прямо заінтересована у результатах розгляду цивільної справи та наявні сумніви у її неупередженості та безсторонності.

Суддя, розглянувши заяву про відвід головуючому судді, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого відводу на підставі наступного.

Згідно з ч . 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.3. ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно з ч. ч. 7, 8 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Оскільки судове засідання у справі призначено на 01.09.2020, а заява про відвід судді надійшла до суду 31.08.2020, заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу невідкладно.

Згідно з ч.1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Так, в своїй заяві про відвід судді представник відповідача вказав, що підставою для відводу є те, що суддя Побережна Н. П. своєю ухвалою наклала на відповідача - Лип`янську сільську раду адміністративне стягнення у вигляді штрафу за невчасне подання витребовуваних нею доказів та постановила ухвалу про забезпечення позову, якою заборонила проведення конкурсу на заміщення вакантної посади директора Лип`янської ЗОШ-ІІІ ступенів, яка була скасована в апеляційному порядку як незаконна, тому вказані обставини дають відповідачеві право вважати, що суддя прямо заінтересована у результатах розгляду цивільної справи та наявні сумніви у її неупередженості та безсторонності.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно з ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з п.66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 (Заява N 7577/02), суд далі нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.

Подібний висновок міститься у п.28 рішенні Європейського суду з прав людини у справі у справі «Газета «Україна центр» проти України» від 15.07.2010 (Заява N 16695/04)

Європейський суд з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006, (Заява N 33949/02), пункт 49 рішення, зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

В п.50 даного рішення зазначено, стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

В пункті 52 цього ж рішення прописано «при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Подібний висновок міститься п.п.66.67 рішення Європейського суду з прав людини справа «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.03.2010 року(Заява N 4785/02).

В пункті 105 рішення Європейського суду з прав людини, справа Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (Заява № 21722/11), зроблено висновок, що між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій).

Згідно з п. 97 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фельдман проти України» від 08.04.2010 (Заяви N 76556/01 та 38779/04), зазначено, що до вимоги "безсторонності" мають бути застосовано два критерії: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання певного судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечував суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу.

За змістом ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006року схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 N 2006/23 суддя не тільки виключає будь-які взаємовідносини, що не відповідають посаді, чи втручання з боку органів законодавчої та виконавчої влади, а й робить це так, щоб це було зрозуміло навіть сторонньому спостерігачу. Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Представник відповідача стверджує, що суддя Побережна Н. П. своєю ухвалою наклала на відповідача - Лип`янську сільську раду адміністративне стягнення у вигляді штрафу за невчасне подання витребовуваних нею доказів.

Дійсно, відповідно до ухвали Шполянського районного суду Черкаської області від 05.03.2020 було застосовано відносно Лип`янської сільської ради заходи процесуального примусу у виді штрафу та вирішено стягнути з Лип`янської сільської ради Шполянського району Черкаської області штраф в розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1051,00 грн. (одна тисяча п`ятдесят одна гривня) в дохід державного бюджету.

Підставою для застосування даного виду процесуального примусу послугувало те, що ухвалою Шполянського районного суду від 16.01.2020 було зобов`язано посадових осіб Лип`янської сільської ради в десятиденний строк з моменту отримання даної ухвали надати суду зазначені докази, або ж повідомити про неможливість надання доказів до суду, приміром у строки визначені судом, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, за №731, відповідач у справі отримав ухвалу про відкриття провадження, разом з додатками до неї, 29.01.2020.

Таким чином, позивач повинен був у строк до 10.02.2020 надати до суду докази, які витребував Шполянський районний суд в своїй ухвалі від 16.01.2020, або ж довести до відома суду про неможливість такого надання.

Відповідач, разом з відзивом, частково надав до суду докази, витребувані ухвалою суду.

Решту доказів, що були витребовані судом, відповідач не надав, про неможливість надання доказів суду не повідомив, тим самим не виконав інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Крім того, представник відповідача вказує, що суддя Побережна Н.П. постановила ухвалу про забезпечення позову, якою заборонила проведення конкурсу на заміщення вакантної посади директора Лип`янської ЗОШ-ІІІ ступенів, яка була скасована в апеляційному порядку як незаконна.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 15.01.2020 було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у виді заборони судом вчиняти певні дії. Зазначена ухвала була скасована відповідно до постанови Черкаського апеляційного суду від 18.03.2020.

Частиною 4 ст.36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Отже, будь - яких посилань на вчинення суддею Побережною Н.П. , дій, які б свідчили про прояви упередженості, безсторонності, не об`єктивності заявником не зазначено.

Враховуючи вищенаведене, оскільки обґрунтованих підстав для відводу судді у заяві про відвід не зазначено, суд не знаходить підстав для задоволення заявленого відводу судді.

Керуючись ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ст.ст. 36, 39, 40, 252, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача про відвід судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає, однак заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.П. Побережна