Справа № 466/9677/19
У Х В А Л А

09 вересня 2020 року Шевченківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Зими І.Є.

при секретарі Назаркевич Ю.В.,

з участю представника позивача Шабан Р.Р.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні, в порядку загального провадження цивільну справу за позовом Львівського міського комунального підприємтсва «Львівтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води та зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Львівського міського комунального підприємтсва «Львівтеплоенерго» про зобов`язання до вчинення дій ,-

в с т а н о в и в :

22.11.19 р. ЛМКП «Львівтеплоенерго» звернулось до суду заявою, в якій просить суд ухвалити рішення, яким стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за послуги з централізованого опалення за період з 01.12.2015р. по 31.01.2018р. в розмірі 11 288,91 грн., інфляційні витрати в розмірі 1 154,42 грн. та 3% річних в розмірі 272,18 грн., а всього 12 715,51 грн. та 1921 грн. судового збору.

В підготовчому засіданні , що відбулось 07.02.2020 року, протокольною ухвало суду, за згодою представника позивача за первісним позовом, до спільного розгляду було прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» , в якому позивачі просять зобов`язати відповідача надати правовстановлюючі документи, що стверджують правосуб`єктність юридичної особи, яка вимагає сплатити кошти за надання послуг.

11.08.2020 року на електронну адресу суду поступила заява від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про уточнення зустрічних позовних вимог , згідно якої вони просять постановити рішення, яким крім раніше заявленої вимоги , визнати тарифи на централізоване опалення та гаряче водопостачання незаконними; визнати розрахунки за централізоване опалення та гаряче водопостачання ЛМКП « Львівтеплоенерго» неправомірними та незаконними ; припинити нарахування відповідачем за централізоване опалення та гаряче водопостачання за незаконними тарифами ; зобов`язати відповідача надати правовстановлюючі документи ; визнати довідку про склад сім`ї, в незаконний спосіб сформованою ЛМКП « Львівтеплоенерго» незаконною та фіктивною.

В підготовчому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що у відповідності до вимог ст. 43 ЦПК України, оскільки заява скерована на електронну адресу суду, то саме суд і повинен скерувати її копію іншим учасникам процесу. Відтак, не потрібно підтверджень того, що позивачі за первісним позовом скерували копію заяви ЛМКП «Львівтеплоенерго».

Заслухавши думку учасників процесу з приводу вирішення питання про прийняття заяви про уточнення позовних вимог за зустрічним позовом, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Згідно вимог ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Як зазначила в підготовчому засіданні позивач за зустрічним позовом, ні вона ні інші позивачі за зустрічним позовом не зареєстровані відповідно до Положення у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі .

У даному випадку позивачами за зустрічним позовом не представлено доказів на підтвердження того, що ними скеровано копію заяви про збільшення позовних вимог всім учасникам справи. Не скріплений даний процесуальний документ і електронним підписом позивачів за зустрічним позовом та відсутні дані про подачу заяви з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відтак, заява про уточнення позовних вимог не може бути прийнята судом та підлягає поверненню.

Крім того, з аналогічною за змістом заявою позивачі за зустрічним позовом вже звертались до суду та ухвалою від 02.03.2020 року їм було роз`яснино наступне .

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Із змісту повторно поданої заяви, вбачається, що фактично позивачами за зустрічним позовом змінені і підстава і предмет вимог. Змінюючи одночасно предмет і підставу, позивачі за зустрічним позовом фактично мали б оформити новий позов, який повинен вже розглядатись в іншому провадженні.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати заявлені позивачами за зустрічним позовом позовні вимоги такими, що заявлені в розрізі збільшення позовних вимог.

Повторне звернення із вказаною заявою суд розцінює як дії позивачів за зустрічним позовом, спрямовані на затягування судового розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст.43, 49, 260, 353 ЦПК України , суд -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, яка подана 11 серпня 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , повернувши її заявникам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Суддя: І. Є. Зима