ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 528/639/18 Номер провадження 22-ц/814/604/20Головуючий у 1-й інстанції Татіщева Я. В. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Бутенко С.Б.

Суддів: Обідіної О.І., Прядкіної О.В.

за участю секретаря: Кальник А.М.

розглянув в режимі відеоконференції з Гребінківським районним судом Полтавської області цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Гребінківського районного суду Полтавської області від 05 грудня 2019 року у складі судді Татіщевої Я.В.

у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа Гребінківський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Полтавської області, про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини,

в с т а н о в и в:

В липні 2019 року позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просила визнати відповідача ОСОБА_1 батьком дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати Гребінківський РВ ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області внести зміни до актового запису № 7 від 23 липня 2014 року, записавши ОСОБА_1 батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивовано тим, що наприкінці 2013 року вона перебувала у стосунках з відповідачем ОСОБА_1 , від якого народила дитину - сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Запис про батька дитини у книзі записів актів громадянського стану та у свідоцтві про народження проведено за її вказівкою, оскільки відповідач, достовірно знаючи, що він є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свого батьківства не визнає.

Заочним рішенням Гребінківського районного суду Полтавської області від 05 квітня 2019 року позов ОСОБА_2 було задоволено у повному обсязі, але ухвалою цього суду від 24 травня 2019 року скасоване за заявою відповідача, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні.

Повторним заочним рішенням Гребінківського районного суду Полтавської області від 05 грудня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано ОСОБА_1 батьком дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Овсюки, Гребінківського району Полтавської області.

Зобов?язано Гребінківський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Полтавської області внести зміни до актового запису № 7 від 23 липня 2014 року, записавши батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Вирішено питання судових витрат. Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави 704 грн. 80 коп. судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідач свідомо ухилився від подання експертам необхідних матеріалів, без чого проведення призначеної судом судово-медичної генетичної експертизи виявилося неможливим, а тому суд визнав встановленим факт, для з`ясування якого така експертиза була призначена.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити в повному обсязі.

Доводи скарги ґрунтуються на тому, що судова повістка за місцем постійного проживання йому не надходила, що позбавило його передбаченого цивільним законодавством права надати суду докази, якими він заперечує проти заявлених позовних вимог.

Вказує, що висновки суду про те, що він являється батьком ОСОБА_3 є надуманими та не відповідають дійсності, оскільки позивачку він взагалі не знав, ніколи з нею не зустрічався, являється сімейним та одруженим чоловіком.

Жодних доказів того, що саме він являється батьком дитини, позивачка суду не надала.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду залишити без змін як законне та обґрунтоване.

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

За правилами частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, яка визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (пункт 1 частини першої статті 374, стаття 375 ЦПК України).

По справі встановлено, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю є позивачка ОСОБА_2 , про що 23 липня 2014 року Овсюківською сільською радою Гребінківського району Полтавської області складено відповідний запис за № 7, на підставі якого видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 .

Запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень проведено за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записано за її вказівкою на підставі частини першої статті 135 СК України.

З метою з`ясування питання чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_3 ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 11 червня 2019 року по справі було призначено судово-медичну генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського бюро судово-медичної експертизи.

Із матеріалів справи вбачається, що на неодноразові повідомлення про дату, час та місце проведення вищевказаної експертизи, відповідач ОСОБА_1 не з`являвся.

18 жовтня 2019 року на адресу суду надійшло повідомлення від т.в.о. завідувача відділення судово-медичної генетичної ідентифікації судово-медичного лабораторного відділу Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи про те, що незважаючи на неодноразові призначення дати відбору зразків крові, ОСОБА_1 на відбір не з`явився, а тому ухвала Гребінківського районного суду про призначення судово-медичної генетичної експертизи повернута без виконання.

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 Сімейного кодексу України встановлено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, врегульовано статтею 125 СК України.

Відповідно до частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за заявою чоловіка, який вважає себе батьком дитини; за рішенням суду.

Згідно частини другої статті 128 СК України підставою для визнання батьківства за рішенням суду є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

За правилами статті 76 ЦПК України доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними засобами; висновками експертів; показаннями свідків.

Докази у справі мають відповідати вимогам статей 77-80 ЦПК України щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

Обов`язок доказування та подання доказів покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (статті 12, 13, 81 ЦПК України).

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Тест ДНК (судово-медична (молекулярно-генетична) експертиза) станом на сьогоднішній день є єдиним методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини (точність позитивного результату ДНК-аналізу (тобто підтвердження батьківства) складає 99,999999 %). Доказова цінність такого тесту переважає будь-який інший доказ на підтвердження або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору даної категорії справ.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства ( ОСОБА_4 проти Російської Федерації, № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).

Отже, предметом доказування у даній справі є наявність кровного споріднення між відповідачем ОСОБА_1 та дитиною - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що може доводитись будь-якими допустимими доказами, але суттєвими будуть висновки судово-медичної, біологічної, генетичної експертиз, й обов`язок доказування відповідних обставин покладається на обидві сторони.

Пунктами 2.5.1, 2.5.4 та 2.5.5 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 року за № 6, встановлено, що експертизи спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводяться з метою встановлення можливості чи неможливості походження дитини від передбачених осіб на підставі законів наслідування властивостей людського організму методом геномної дактилоскопії, або шляхом дослідження групового поліморфізму антигенів, білків, ферментів тощо.

Експертиза спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводиться в такій послідовності: а) ознайомлення з наданими документами; б) збір анамнезу (перенесені захворювання, трансфузії крові тощо); в) відбір крові і слини; г) аналіз крові, а при необхідності і слини; д) складання підсумку.

Забір крові і слини в осіб, які проходять у справі, здійснюється тільки при одночасному їх прибутті до відділення.

Враховуючи, що в ході розгляду справи в суді першої інстанції ухвалою суду призначалася судова молекулярна генетична експертиза, проведення якої було доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз, проте експертиза не була проведена, оскільки відповідач ОСОБА_1 на виклики до експертної установи не з`являвся, внаслідок чого біологічні зразки не були отримані та вищезазначена ухвала суду залишена без виконання, з метою сприяння сторонам у здійсненні своїх процесуальних прав та виконанні обов`язків, враховуючи заперечення відповідача, ухвалою Полтавського апеляційного суду від 11 березня 2020 року по справі було призначено судово-медичну генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз.

Зобов`язано сторони з`явитися до експертної установи для відібрання зразків біологічного матеріалу, роз`яснено наслідки ухилення від проведення експертизи, встановлені статтею 109 ЦПК України.

08 липня 2020 року завідуючий відділенням Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз Юрченко О.В. повідомив апеляційний суд про неможливість проведення експертизи та повернення ухвали без виконання у зв`язку з повторною неявкою ОСОБА_1 до експертної установи для відбору зразків крові.

Відповідно до статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання ОСОБА_1 батьком неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із внесенням відповідних змін до актового запису про народження, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що відповідач ОСОБА_1 ухилився від надання біологічних зразків для проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, без яких проведення тесту ДНК неможливо, та встановив відповідний факт згідно вимог статті 109 ЦПК України.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, оскільки факт ухилення відповідача від участі в судовій молекулярній генетичній експертизі, що унеможливило її проведення, знайшов підтвердження по справі, що тягне процесуальні наслідки визнання судом факту батьківства відповідача, з метою встановлення якого вказану експертизу було призначено.

Так, з матеріалів справи вбачається, що листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 641/1691 від 16.07.2019 року повідомлено про відбір зразків крові для проведення експертизи на 10-30 год. 30 серпня 2019 року, про що було повідомлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 листом Гребінківського районного суду Полтавської області № 528/639/18/5050/2019 від 24.07.2019 року , проте поштове повідомлення для ОСОБА_1 повернулося до суду не врученим з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 100-791/2130 від 03.09.2019 року повідомлено про відбір зразків крові для проведення експертизи на 10-30 год. 04 жовтня 2019 року, про що було повідомлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 листом Гребінківського районного суду Полтавської області № 528/639/18/5744/2019 від 11.09.2019 року.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 отримав лист суду 13.09.2019 року.

Листом від 24.09.2019 року ОСОБА_1 повідомив експертну установу та суд першої інстанції про неможливість прибути 04.10.2019 року до експертної установи для відбору зразків крові у зв`язку з погіршенням стану здоров`я та просив відтермінувати дату відбору зразків , зобов`язуючись наступного разу прибути до експертної установи вчасно.

Листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 100-880/2435 від 09.10.2019 року повідомлено суд про повернення ухвали суду про призначення експертизи без виконання у зв`язку з неможливістю проведення експертизи з підстав неодноразової неявки ОСОБА_1 для відбору зразків крові.

Після призначення експертизи судом апеляційної інстанції 11 березня 2020 року, листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 100-300/947 від 02.04.2019 року повідомлено про відбір зразків крові для проведення експертизи на 10-30 год. 07 травня 2020 року, про що листом апеляційного суду № 528/639/18 від 08.04.2020 року було повідомлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Проте, поштове повідомлення ОСОБА_1 не отримав та воно повернулося до суду не врученим з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання».

Листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 100-415/1307 від 13.05.2019 року повідомлено про відбір зразків крові для проведення експертизи на 10-00 год. 25 червня 2020 року, про що листом апеляційного суду № 528/639/18 від 20.05.2020 року було повідомлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 отримав лист апеляційного суду 29.05.2019 року.

Листом заввідділення Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко О.В. № 100-570/1761 від 03.07.2020 року повідомлено суд про повернення ухвали суду про призначення експертизи без виконання у зв`язку з неможливістю проведення експертизи з підстав неявки ОСОБА_1 25.06.2020 року для відбору зразків крові.

Незважаючи на неодноразове повідомлення ОСОБА_1 про необхідність явки до експертної установи для відібрання зразків крові та достеменно знаючи про призначення експертизи та покладений на нього судом обов`язок подати експертам необхідні біологічні матеріали, відповідач у призначений день та час до експертної установи не з`являвся, від надання експертам необхідних зразків ухилився, у зв`язку з чим проведення експертизи неможливо, що дає суду підстави для встановлення юридичного факту батьківства відповідача ОСОБА_1 по відношенню до дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та задоволення позовних вимог ОСОБА_2 у повному обсязі.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що суд, виконавши завдання цивільного судочинства, вжив усіх заходів для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду справи, повною мірою сприяв сторонам у реалізації ними своїх процесуальних прав та сумлінного виконання обов`язків, належним чином оцінив зібрані у справі докази та зважаючи на факт ухилення відповідача від участі в експертизі, що знайшов підтвердження і при розгляді справи апеляційним судом, відповідно до положень статті 146 ЦПК України визнав факт батьківства, що відповідає вимогам матеріального та процесуального права, забезпечує захист прав та інтересів дитини.

Апелянт ОСОБА_1 , заперечуючи факт свого батьківства, від проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи ухилився, належних та допустимих доказів на спростування висновків суду першої інстанції не надав.

Апеляційна скарга не містить нових фактів чи засобів доказування, які дають підстави для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм матеріального і процесуального права,

Враховуючи наведене колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Гребінківського районного суду Полтавської області від 05 грудня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: С.Б. Бутенко

Судді: О.І. Обідіна

О.В. Прядкіна