233 № 233/5923/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі: головуючого - судді Наумик О.О., за участі секретаря судового засідання Вареніченко В. А., представника позивачки ОСОБА_1 , представника відповідачки ОСОБА_2 , розглянувши цивільну справу за позовом

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) до

ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 )

«про визначення додаткового строку для прийняття спадщини»,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 09.09.2019 звернулася до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовом до ОСОБА_4 , в якому просить визначити їй додатковий строк у три місяці, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , пославшись на таке:

До приватного нотаріуса Костянтинівського райнотокругу Панасенко І. П. вона звернулася із заявою про прийняття спадщини, на яку отримала відмову від 13.08.2019 №303/01-16 через пропуск встановленого ст.1270 ЦК України шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Це сталося внаслідок того, що їй (позивачці) не було відомо про відкриття спадщини, заведення спадкової справи, вона з батьком фактично не проживала та не спілкувалася, вимушена була здійснювати і здійснює постійний догляд за матір`ю, яка на час відкриття спадщини та до цього часу хвора на гіпертонічну хворобу, хворобу серця та потребує постійного догляду та уваги з її (позивачки) боку.

Ці обставини вважає поважними, як і обставину навмисного неповідомлення відповідачкою про відкриття спадщини, заведення спадкової справи.

Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 22 січня 2020 року відкрите провадження по справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні (а.с.26).

Судовою ухвалою від 12 травня 2020 року задоволено клопотання сторони позивача і витребувано у приватного нотаріуса Костянтинівського районного нотаріального округу Панасенко І. П. копію спадкової справи №36/2017 за реєстром №60964674, а також оригінал спадкової справи №36/2017 за реєстром №60964674 для її огляду у судовому засіданні (а.с.98).

Судовою ухвалою від 26 червня 2020 року підготовче провадження у справі закрите, справу призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні (а.с.152).

У судовому засіданні позивачка, її представник позов підтримали за наведених у позовній заяві підстав, просили його задовольнити.

Представник відповідачки у судовому засіданні позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити за підстав недоведеності стороною позивача поважності причин пропущення законодавчо встановленого строку на прийняття спадщини (відзив - на а.с.51-53).

З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дістає такого висновку:

ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Дружківка Донецької області помер ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , факт чого зареєстрований виконавчим комітетом Софіївської сільської ради Костянтинівського району Донецької області, про що Костянтинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області 03.03.2017 складено відповідний актовий запис №5 (копія свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 - на а.с.6).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на все його майно, зокрема на земельну ділянку загальною площею 27,93 га, розташовану на землях Софіївської сільської ради (колишня - Новоартемівська сільська рада) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва: № 1 (рілля), кадастровий номер :09:000:0012, площею 21,75 га; № 2 (пасовище), кадастровий номер :05:000:0075, площею 6,18 га.

До нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини звернулася дочка спадкодавця відповідачка ОСОБА_6 (а.с.166), якій постановою приватного нотаріуса Костянтинівського районного нотаріального округу Панасенко І. П. від 21 вересня 2018 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну земельну ділянку у зв`язку з тим, що належність земельної ділянки спадкодавцеві документально не підтверджується (а.с.165).

Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 28.01.2019 у цивільній справі № 233/5206/18 (а.с.11,57-58), залишеним без змін постановою Донецького апеляційного суду від 30.10.2019 (а.с.59-60), визнано за ОСОБА_4 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на земельну ділянку загальною площею 27,93 га, розташовану на землях Софіївської сільської ради (колишня - Новоартемівська сільська рада), для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що має дві ділянки: - № 1 (рілля), кадастровий номер :09:000:0012, площею 21,75 га; - №2 (пасовище), кадастровий номер :05:000:0075, площею 6,18 га.

Позивачка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , також є дочкою ОСОБА_5 , що підтверджено свідоцтвом про народження позивачки серії НОМЕР_4 (копія - на а.с.8) та свідоцтвом про укладення нею шлюбу серії НОМЕР_5 (копія - на а.с.9), в якому вона змінила прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_3 ».

Тож, у відповідності до ст.1261 ЦК України позивач, як дочка спадкодавця, є спадкоємцем першої черги на спадщину, що відкрилася після смерті батька.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.2 ст.1220 ЦК України).

До нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини за законом після смерті батька позивачка звернулася з пропуском законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини, про що свідчить лист приватного нотаріуса Костянтинівського районного нотаріального округу Панасенко І. П. від 13.08.2019 №303/01-16 (копія - на а.с.7).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК).

За змістом цієї статті, як зазначено у постанові ВС від 13.03.2020 у цивільній справі № 314/2550/17, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі N 766/14595/16 (провадження N 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі N 487/2375/18 (провадження N 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі N 450/1383/18 (провадження N 61?21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 сплинув 25 серпня 2017 року, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 звернулася 13 серпня 2019 року (а.с.160).

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд виходив з таких обставин:

По-перше, поважність такого пропуску позивач пов`язала з необізнаністю у відкритті спадщини, тобто необізнаністю у тому, що її батько помер.

Проте сама по собі обставина необізнаності спадкоємця у смерті спадкодавця не має характеру об`єктивної та не є підставою для задоволення позовних вимог.

Крім того, ці доводи позовної заяви спростувала сама позивачка, пояснивши у судовому засіданні, що про смерть батька вона дізналася за два дні до його похорону та була присутня на церемонії поховання.

Не визнає суд поважною і ту обставину, що відповідачка не надала нотаріусу відомості про неї (позивачку) як спадкоємця першої черги після смерті батька, що підтверджено наданими нотаріусом матеріалами (а.с.164-168), оскільки, по-перше, законодавчо такий обов`язок для спадкоємців не встановлений, і, по-друге, ця обставина не є причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки на вчинення такої дії як подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Щодо посилання позивачки на таку причину, як хвороба матері.

Судом встановлено, що мати позивачки ОСОБА_9 , 1953 р. народження, яка проживає за однією з нею адресою ( АДРЕСА_3 ), з 20.10.2017 по 30.10.2017 знаходилася на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні місцевої лікарні №2 з приводу атеросклеротичного кардіосклерозу, гіпертонічної хвороби серця ІІ ст. кризової течії, на які на той час хворіла вже протягом 10 років (виписка №1154 із медичної карти стаціонарного хворого - на а.с.12).

Факт тривалої хвороби ОСОБА_9 підтверджений такими лікарняними документами, як комп`ютерна томографія, магніто-резонансна томографія, епікриз №293, довідка Амбулаторії загальної практики сімейної медицини №7 «ЦПМСД» Дружківської міської ради від 18.05.2018, виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого (а.с.13-18).

Цю обставину підтверджено Актом від 13.09.2019, складеним депутатом Райської селищної ради Максимовичем В. П. (а.с.104), та показами допитаних у судовому засіданні свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Проте, суд вважає недоведеною стороною позивача ту обставину, що у період, протягом якого позивачка як спадкоємець мала надати заяву про прийняття спадщини - з ІНФОРМАЦІЯ_1 по 27.08.2017, стан здоров`я матері позивачки не дозволяв їй звернутися до нотаріуса з приводу прийняття спадщини.

Про потребу ОСОБА_9 у постійному сторонньому догляді саме у цей період надані медичні докази не містять.

Так, наведена вище довідка Амбулаторії загальної практики сімейної медицини №7 «ЦПМСД» Дружківської міської ради (а.с.17) містить посилання на те, що ОСОБА_9 потребує постійного стороннього догляду, проте, по перше, ця Довідка, видана 18.05.2018, не визначає час, з якого виникла така потреба, і, по-друге, ця Довідка видана лікарем амбулаторії одноособово і не є висновком лікарсько-консультаційної комісії, тоді як відповідно до діючого законодавства, зокрема Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 № 1105 таку потребу визначає МСЕК.

Посилання на потребу ОСОБА_9 у постійному сторонньому догляді містить також вищезазначений Акт від 13.09.2019, складений депутатом Райської селищної ради ОСОБА_12 (а.с.104), який за наведених підстав також не є допустимим доказом у цій частині.

Не бере до уваги суд також доводи позивачки стосовно того, що у період, протягом якого вона як спадкоємець мала подати заяву про прийняття спадщини, оскільки не могла залишити хвору мати, зокрема на доньку, яка на той час була малолітньою. Так у судовому засіданні 28.08.2020 позивачка пояснила, що окрім дочки вона має також сина, 1996 року народження, якому на час смерті ОСОБА_5 виповнився 21 рік.

Тож судом не встановлені причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки як спадкоємця на подання заяви для прийняття спадщини після смерті батька, що виключає поважність причин пропуску нею законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини.

За наведених підстав, суд вважає позов необґрунтованим і таким, у задоволенні якого належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_6 ) до

ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_7 )

«про визначення додаткового строку для прийняття спадщини» залишити без задоволення.

Рішення складене у повному обсязі 19.10.2020.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя