ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року

м. Харків

справа № 623/1180/20-ц

провадження № 22ц/818/5315/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Пилипчук Н.П., Хорошевського О.М.,

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18 серпня 2020 року в складі судді Одарюка М.П. по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором

в с т а н о в и в:

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18 серпня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача та відповідача про відкладення розгляду справи; відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів; відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про призначення судово-психіатричної експертизи; повернуто зустрічну позовну заяву; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

На вказану ухвалу суду поштою 02 жовтня 2020 року ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подала апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року витребувано справу з суду першої інстанції.

Справа надійшла до суду апеляційної інстанції 23 жовтня 2020 року.

Перевіривши матеріали справи, вважаємо за необхідне апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18 серпня 2020 року в частині відмови у задоволенні клопотання представника позивача та відповідача про відкладення розгляду справи; відмовлення у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів; відмовлення у задоволенні клопотання відповідача про призначення судово-психіатричної експертизи; закриття підготовчого провадження та призначення справу до судового розгляду повернути, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 353 ЦПК України встановлений вичерпний перелік ухвал, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду.

Зі змісту вказаної статті не вбачається, що ухвали суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи, витребування доказів, призначення судово-психіатричної експертизи, закриття підготовчого провадження та призначення справу до судового розгляду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо забезпечення доказів, відмови в забезпеченні доказів чи скасування ухвали про забезпечення доказів.

Підстави та порядок забезпечення доказів визначено статтею 116 ЦПК України.

Однак, інститути забезпечення доказів та витребування доказів не є тотожними. Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема, шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Тобто, це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті в майбутньому. Водночас, витребування доказів, відповідно до статті 84 ЦПК України, застосовується у разі неможливості самостійного подання доказів учасником справи.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 28 жовтня 2019 року, справа № 490/815/19, провадження № 61-18427ск19.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 до суду першої інстанції не подавала заяву про забезпечення доказів у порядку, передбаченому статтями 116, 117 ЦПК України.

Із оскаржуваної ухвали також не вбачається, що судом розглянуто заяву про забезпечення доказів у порядку, передбаченому статтями 116, 117 ЦПК України.

Таким чином, питання щодо забезпечення доказів відповідачкою перед судом першої інстанції не ставилось та судом не розглядалось.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2018 року у справі № 752/1016/17 зроблено висновок, що тлумачення права на апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції має відбуватися з урахуванням можливості чи неможливості поновити свої права особою, яка подала апеляційну скаргу, в інший спосіб, аніж шляхом оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у витребуванні доказів не перешкоджає подальшому провадженню (не є остаточним рішенням), a тому не може бути оскаржена в апеляційному порядку, оскільки особа, яка подає апеляційну скаргу, може поновити свої права в інший спосіб шляхом оскарження в апеляційному порядку цієї ухвали разом із рішенням суду першої інстанції.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 18 лютого 2019 року, справа № 755/18427/17, провадження № 61-47348св18.

Також, висновку про те, що ухвала про відмову у витребуванні доказів не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 761/29385/17, провадження № 61-48680св18.

Частиною 5 статті 357 ЦПК України передбачено перелік підстав, за якими апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Зокрема, пунктом 4 частини 5 статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду

Враховуючи те, що ухвала суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи, витребування доказів, призначення судово-психіатричної експертизи, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розглядувідповідно до положень ЦПК України не входять до переліку ухвал, визначеного статтею 353 ЦПК України, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, тому апеляційну скаргу в цій частині слід повернути апелянту.

Оскільки ОСОБА_1 оскаржує ухвалу суду в частині відмови у задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи, витребування доказів, призначення судово-психіатричної експертизи, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, яка не оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду, вважаємо за необхідне апеляційну скаргу на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18 серпня 2020 року в цій частині повернути ОСОБА_1 .

Керуючись ст.353, п.4 ч.5 ст.357 ЦПК України

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 18 серпня 2020 року в складі судді Одарюка М.П. в частині відмови у задоволенні клопотань про відкладення розгляду справи, витребування доказів, призначення судово-психіатричної експертизи, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути ОСОБА_1 .

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Н.П. Пилипчук

О.М. Хорошевський