У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/346/20

Номер провадження 2/184/199/20

13 жовтня 2020 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Гукової Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Бринзи Л.І.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в м. Покров цивільної справи за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до відповідача Публічного акціонерного товариства «ПГЗК» (Дніпропетровська обл., м. Покров, вул. Центральна, 11) про відшкодування моральної шкоди заподіяної ушкодженням здоров`я пов`язаної виконанням трудових обов`язків, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Орджонікідзевського міського суду перебуває дана цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ПАТ «ПГЗК» про відшкодування моральної шкоди у розмірі 190 000 грн., заподіяної ушкодженням здоров`я, пов`язаної із виконанням трудових обов`язків.

В обґрунтування своїх вимог, позивач посилається на те, що працюючи у відповідача у період з 25.01.1988р. по 15.11.2013р. він отримав професійні захворювання, які підтверджені 12.09.2013р. Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини, внаслідок чого останній був звільнений з ПАТ «ПГЗК» за станом здоров`я, яке перешкоджало продовженню роботи відповідно до п.2 ст.40 КЗпП України. За висновками МСЕК від 04.11.2013р. та 27.10.2014р. позивача визнано інвалідом 3 групи від отриманих професійних захворювань безстроково. У зв`язку із наведеним, позивач вказує на завдання йому відповідачем моральної шкоди, яка полягає у тому, що він переносить страждання, оскільки не може працювати та забезпечувати себе матеріально як раніше, а виплати із Фонду соціального страхування лише частково компенсують отримуваний раніше дохід та не покривають усі витрати на проживання та лікування. Крім того позивач вказує, що завдана його здоров`ю шкода носить непоправний характер, оскільки йому встановлена 3 група інвалідності безстроково із 60% втрати працездатності, що призводить до його душевних страждань.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судовому засіданні заявила клопотання про проведення комплексної судової медично-психологічної експертизи, посилаючись на те, що для встановлення усіх обставин у справі, які мають значення для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання. Зокрема, в обґрунтування необхідності проведення судової експертизи, представник відповідача вказує на те, що до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди; протиправність діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправним діянням заподіювача; вина заподіювача в заподіянні шкоди. При цьому представник вказує, що за весь час роботи на ПАТ «ПГЗК» позивач із скаргами на стан свого здоров`я не звертався та підозр на профзахворювання при проходженні періодичного медичного огляду виявлено не було. Крім того, з акту проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 11.10.2013р. вбачається, що ОСОБА_2 , який відчуваючи негативні наслідки розвитку патологічного процесу та загострення хронічних захворювань, не бажав перейти на іншу роботу. Таку поведінку позивача, а саме недбале ставлення до стану його здоров`я та небажання змінювати місце роботи й посаду, можна кваліфікувати як грубу необережність, а відповідно до ч.2 ст.1193 ЦК України, якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого розмір відшкодування зменшується, а оскільки відповідачем заперечується заявлений до стягнення розмір шкоди, то встановлення вказаної обставини має суттєве значення. Крім того, з огляду на звернення до суду із даним позовом лише через 7 років після виникнення професійного захворювання, наявний обґрунтований сумнів щодо наявності у позивача професійне захворювання та права позивача вимагати моральну шкоду у зв`язку з отриманим професійним захворюванням.

Суд, вислухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідачем заперечується заявлений до стягнення позивачем розмір моральної шкоди, оскільки відповідач вважає його значно завищеним та таким, що не відповідає характеру, глибині та тривалості душевних та фізичних страждань, які отримав ОСОБА_2 у зв`язку із отриманням 3-ї групи інвалідності. Крім того відповідач зазначає, що груба необережність ОСОБА_2 сприяла настанню шкоди, а відтак розмір відшкодування з цих підстав підлягає зменшенню.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.

Виходячи із наведеного, встановлення характеру та обсягу фізичних душевних страждань, яких зазнав позивач має суттєве значення для вирішення вказаного спору.

Крім того, оскільки відповідачем оспорюється розмір грошового відшкодування завданої моральної шкоди, то визначення орієнтовного розміру грошової компенсації за завдані позивачу душевні та фізичні страждання, має значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ст..103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Щодо решти питань, які пропонує відповідач поставити на розгляд експертам, суд приходить до висновку про їх відхилення, оскільки встановлення зазначених у них обставин можливе без призначення судової експертизи та більше того, певні обставини були визнані відповідачем про що останнім зроблено відповідну заяву у відзиві на позов, а відтак такі обставини не підлягають доказуванню.

Крім того слід зазначити, що зміст викладених відповідачем у клопотанні про призначення судової експертизи питань не стосується встановлення характеру і ступеня ушкодження здоров`я, а відтак призначення судової експертизи є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках призначення судом експертизи.

Згідно п.9 ч.1 ст.253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 252 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне призначити комплексну судову медично-психологічну експертизу до закінчення проведення якої зупинити провадження у справі.

Керуючись ст. ст.103, 252, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання повноважного представника відповідача про проведення комплексної судової медично-психологічної експертизи задовольнити.

Призначити по цивільній справі №184/346/20 комплексну судову медично-психологічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи, що знаходиться за адресою: вул..Докучаєвська, буд.№4, м. Київ, 03057.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Поставити експертній установі наступні питання:

1)Який характер душевних і фізичних страждань та переживань, їх глибина та тривалість, які поніс ОСОБА_2 у зв`язку з отриманням третьої групи інвалідності із втратою 60% працездатності?

2)Який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання ОСОБА_2 ?

Копію ухвали направити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи покласти на відповідача АТ «ПГЗК», що розташований по вул. Центральна,11 в м. Покров.

Для дослідження експерту направити матеріали цивільної справи № 184/346/20 провадження № 2/184/199/20.

До отримання результатів експертизи провадження по справі зупинити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.10.2020р.

Суддя Орджонікідзевського міського суду Р. М. Гукова