У Х В А Л А

Іменем України

22 вересня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Гергель В.А.

за участі: представника позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - ОСОБА_2

розглянувши клопотання в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Деснянського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням.

Представник позивача звернувся до суду з клопотання про об`єднання цивільних справ № 754/10449/19 та № 754/5644/20 посилаючись на відкриття Деснянським районним судом міста Києва (ухвала про відкриття провадження 15 травня 2020 року) цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Своє клопотання представник позивача обґрунтував тим, що заявлені позивачами вимоги є однорідними, взаємопов`язаними між собою, від вирішення однієї з них може залежить вирішення іншої.

Представник відповідача проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на наступне. Зазначені представником позивача спори призначені до розгляду і різному процесуальному порядку та знаходяться на різних стадіях розгляду. Додатково представник відповідача заявив клопотання про зупинення провадження в цивільній справі № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням до набрання законної сили судовим рішення в цивільній справі № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Своє клопотання представник обґрунтовує аналогічними обставинами та додатково зазначає що існує об`єктивна необхідність вирішення справи № 754/5644/20 до вирішення спору по суті.

Представник позивача проти задоволення клопотання про зупинення провадження у справі заперечував. Додатково наголосив на тому, що аналогічне клопотання вже було предметом судового розгляду і було залишено судом без задоволення.

Судом встановлено, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17 липня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та визначено порядок спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва (головуючий суддя Панченко О.МИ.) від 15 травня 2020 року було відкрито провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визначено загальний порядок позовного провадження. Справу призначено до підготовчого засідання.

Відповідно до вимог ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам. Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог. Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу. Справи, що перебувають у провадженні суду, в разі об`єднання їх в одне провадження передаються на розгляд судді, який раніше за інших суддів відкрив провадження у справі. Якщо провадження у справах було відкрито в один день, справи, в разі об`єднання їх в одне провадження, передаються на розгляд судді, який першим прийняв рішення про їх об`єднання. Справи, об`єднані в одне провадження, роз`єднанню не підлягають.

Вивчивши заявлені позивачами у цивільних справах вимог суд позбавлений можливості дійти висновку, що вони об`єднані, пов`язаними між собою підставами виникнення або поданими доказами, є основними або похідними одні від одних.

Відповідно до ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі: 1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво; 2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; 3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею 63 цього Кодексу; 4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення; 5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді; 6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. З питань, зазначених у цій статті, суд постановляє ухвалу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі; 2) захворювання учасника справи, підтвердженого медичною довідкою, що виключає можливість явки до суду протягом тривалого часу; 3) перебування учасника справи у довгостроковому службовому відрядженні; 4) розшуку відповідача в разі неможливості розгляду справи за його відсутності; 5) призначення судом експертизи; 6) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею 87 цього Кодексу; 7) надходження заяви про відвід; 8) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги, вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави; 9) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом; 10) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (у іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Пунктом 6 ч.1 ст. 251 ЦПК України передбачено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом учинення процесуальних дій під час розгляду справи з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому її розгляду, і, передбачити усунення яких неможливо.

Єдиною підставою для зупинення провадження у справі до вирішення іншої судової справи є неможливість її розгляду без встановлення певних обставин в іншому провадженні.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в пункті 33 Постанови Пленуму Верхового Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування судом норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» визначаючи наявність передбачених ст. 201 ЦПК України (в редакції закону, що діяв до 15 грудня 2017 року) підстав, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, врахувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено у пункті 4 частини першої цієї статті - неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Враховуючи наведене, слід зазначити, що вирішуючи питання про зупинення провадження у справі суду слід з`ясувати: як пов`язані справи, які розглядаються різними судами загальної юрисдикції та чим обумовлюється неможливість розгляду справи. При цьому необхідно врахувати, що неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у цій справі через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи.

Отже, підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення по ній має значення для цивільної справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення цієї справи.

Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Зважаючи на обставини заявлені представником позивача в клопотання про об`єднання в одне провадження спорів суд вважає за доцільне зупинити провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.103-106, 188, 251, 252 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання про об`єднання в одне провадження цивільних справ № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом залишити без задоволення.

Клопотання про зупинення провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням задовольнити.

Зупинити провадження в цивільній справі № 754/10449/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , 3-тя особа Центральне міжрегіональне управління ДМС у м. Києві та Київській області про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням до набрання законної сили судовим рішенням в цивільній справі № 754/5644/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Козак Наталія Анатоліївна про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: