Справа № 490/1666/19
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2020 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва

у складі головуючого - судді Черенкової Н.П.,

за участю секретаря - Янкевич В.С.,

за участю представника позивача- ОСОБА_1 ,

представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ,

представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Центрального районного суду м. Миколаєва заяву адвоката позивача ОСОБА_1 про відвід судді Черенковій Н.П. по справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , третя особа -Миколаївський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області про внесення змін до актового запису про народження дитини щодо відомостей про батька,-

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про внесення змін до актового запису про народження дитини щодо відомостей про батька, в якому просила виключити з актового запису № 4133 від 08 грудня 2012 року про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миколаївського міського управління юстиції, запис про ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, як батька дитини та вказати батьком дитини ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Архангельск, Російська Федерація, громадянина України, змінивши прізвище дитини з ОСОБА_11 на ОСОБА_12 , по батькові з ОСОБА_13 на ОСОБА_14 .

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 26.02.2019 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 03.10.2019 року задоволено заяву про самовідвід судді Гуденко О.А.

Справу передано судді Черенковій Н.П. 15.10.2019 року.

Ухвалою судді Черенкової Н.П. від 15.10.2019 року справу прийнято до розгляду та призначено підтовче судове засідання у справі.

17.02.2020 року надійшли уточнення позовних вимог, згідно яких позивач просила виключити з актового запису № 4133 від 08 грудня 2012 року про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миколаївського міського управління юстиції, запис про ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, як батька дитини та вказати батьком дитини ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Архангельск, Російська Федерація, громадянина України, змінивши прізвище дитини з ОСОБА_11 на ОСОБА_12 , по батькові з ОСОБА_13 на ОСОБА_14 .

У судовому засіданні представником позивача - адвокатом Сидоренко Т.В. позовні вимоги підтримано у повному обсязі та заявлено клопотання про призначення по справі судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи.

Ухвалою суду від 15.10.2020 року у задоволенні клопотання відмовлено.

Після цього адвокатом Сидоренко Т.В. заявлено відвід судді Черенковій Н.П. з тих підстав, що вона знаходиться у дружніх стосунках з представником ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , так як знаходиться з нею у « друзях» на Facebook.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Бєлік С.В. вважав, що заява задоволенню не підлягає, оскільки віртуальна дружба у соцмережах не є підтвердженням дружніх стосунків.

Представник ОСОБА_4 - адвокат Шубіна Я.В. вважала, що заява задоволенню не підлягає, так як наявність сторінки у соцмережі не є підтвердженням упередженості судді, та у даному випадку направлена на затягування процесу.

За ч. 3 ст. 39 ЦПК України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Згідно ч. 7 ст. 39 ЦПК України, питання про відвід вирішується невідкладно.

Підстави для відводу (самовідводу) передбачені статтею 36 ЦПК України, відповідно до якої, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У відповідності з п. 66 Рішення ЄСПЛ (Справа «Мироненко і Мартенко проти України, заява № 4785/02») безсторонність судді за усталеною практикою Суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Вирішальним при визнанні судді безстороннім є те, чи можуть бути об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо заангажованості певного судді.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п.1 ст.6 конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому сенсі навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).

Реалізація принципу верховенства права, визначеного ЦПК України, є неможливою без забезпеченої можливості доступу особи до незалежного, неупередженого суду, провадження в якому відповідає вимогам справедливого судового розгляду.

Пункт 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, наголошує, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в його неупередженості.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Як показує судова практика, «інші обставини» можливо трактувати по-різному - залежно від того, які інтереси переслідують сторони процесу,і таких ситуацій - багато.

У зв`язку з цим міжнародною командою розроблені «Правила організації кримінального та цивільного судочинства», які базуються на підставі ст.ст. 1,3, 55, 131-1, 131-2 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст. 2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», ст. 4 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та засновані на принципі верховенства права і чинного законодавства.

За даними «Правилами» не є «іншими обставинами, які викликають сумнів в неупередженості судді», його віросповідання, національність, етнічне чи соціальне походження, стать, вік, освіта, трудовий стаж, членство в громадських, спортивних або благодійних організаціях, майновий стан і сексуальна орієнтація, ухвалені раніше судові рішення, окрема думка в інших справах або висловлена суддею публічно думка щодо того чи іншого юридичного питання. Також не вважається поважною причиною для відводу перебування адвоката та/або прокурора в списку друзів судді у соціальних мережах.

Важливо, щоб "Правила" були зрозумілі звичайним людям,щоб будь-який громадянин, звернувшись до суду, розумів, чому приймаються ті чи інші рішення або відбувається та чи інша подія. Передбачуваність судового процесу здатна зміцнити довіру громадян до судової системи в цілому.

Взагалі «Правила» необхідні для того, щоб зробити судовий процес більш ефективним, щоб скоротити строки розгляду справ та запровадити єдині підходи до вирішення справ, для недопущення зловживання правами.

У рішенні ВС Флориди зазначено, що дружба на FB сама по собі не надає «ніякої суттєвої інформації» про будь-які фактичні відносини між сторонами. Факт такої дружби не є юридично достатньою причиною для відсторонення судді. Суд також зазначив, що ні одна розумна людина не сумніватиметься в неупередженості судового розгляду виключно через те, що суддя і адвокат є друзями на Facebook «з відносинами невизначеного характеру».

Українська Феміда визначає друзів в Facebook - несправжніми. На думку суду, позначення певної особи в соціальних мережах як "друга" не можна трактувати як дружбу в звичайному розумінні цього слова.

Суд порахував, що термін «друг», який використовується для позначення людей, які згодні увійти в контакт через соціальні мережі, які не відсилає до дружніх відносин в традиційному сенсі цього слова, а існування контактів між різними людьми через ці мережі недостатньо, щоб встановити конкретну упередженість. На думку суду, соціальна мережа є «просто специфічним засобом комунікації між людьми, які мають спільні інтереси і / або однаковий рід занять».

Таким чином, позначення певної особи в соціальних мережах як "друга" не можна трактувати як вказівку на ступінь або інтенсивність відносин судді з таким обличчям, тобто про дружбу в звичайному розумінні цього слова.

Суддя Європейського суду з прав людини Ганна Юдківська вказала, цитуючи рішення Касаційного суду Франції: «…термін «друг», що використовується для позначення людей, які згодні увійти в контакт через соціальні мережі, не відсилає до дружніх стосунків у традиційному сенсі цього слова, … існування контактів між різними людьми через ці мережі не достатньо, щоб встановити конкретну упередженість; соціальна мережа є просто специфічним засобом комунікації між людьми, які мають спільні інтереси, і в цьому випадку - однаковий рід занять».

У наш час соціальні мережі в Інтернеті запанували серед способів суспільних комунікацій. Зважаючи на те, що судді також є членами суспільства, з такими ж правами, як і всі інші громадяни (проте з більшою відповідальністю за свої дії та рішення), звичайною є їхня участь в мережевих платформах для спілкування, що не можна заборонити чи піддавати осуду. При цьому, такого роду комунікація може мати, насамперед, пізнавальний та споглядальний характер, що дозволяє особі формувати думку стосовно актуальних питань, які виникають у суспільстві, дати їй можливість для більш глибокого розуміння соціальних проблем тощо. Це надзвичайно важливий аспект у професійній сфері, оскільки процес здійснення судочинства не є, та не повинен бути відірваним від суспільства.

Академічний тлумачний словник української мови трактує слово «сумнів» наступним чином: «Непевність щодо вірогідності, можливості чого-небудь; нестача твердої впевненості в комусь, чомусь».

Позначення певної особи в соціальних мережах як «друга» не можна трактувати як вказівку на ступінь або інтенсивність відносин судді з такою особою, тобто про дружбу у звичайному розумінні цього слова. Отже, не можна говорити про недотримання принципу неупередженості, оперуючи лише такими формальними ознаками.

Згідно останніх наукових досліджень, проведених Робіном Данбаром , професором еволюційної антропології з Оксворда, встановлено, що мозок людини не може утримати у свідомості інформацію про більше ніж 150 друзів.

Відкритість судді у соціальних мережах сприяє відновленню довіри до судової влади в цілому.

«Дружба» в соціальних мережах не є достатньою підставою для відводу чи самовідводу судді, якщо до цього не приєднуються інші обставини, які можуть дати підстави для висновку про упередженість судді.

Звичайному пересічному громадянинові не важливо, зареєстрований суддя в соціальній мережі чи ні. Для нього головне, щоб суддя, керуючись принципом верховенства права, завжди діяв неупереджено.

Оскільки ніяких дружніх стосунків з даним адвокатом не маю, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про безпідставність заявленого відводу.

Окрім того, у відповідності до приписів ст.39 ЦПК України, питання про відвід може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Між тим, заява про відвід заявлена після відмови суду у задоволенні клопотання про призначення у справі експертизи. Відомості , на які посилається адвокат Сидоренко Т.В. не стали відомими їй безпосередньо у даному судовому засіданні, а за такого, суд приходить висновку, що даний відвід базується саме на результатах вчинених судом процесуальних діях суду.

Згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом… (ст. 6 Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод).

Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється. (Конституція України). Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. (ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»).

Основним завданням судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судових спорів, на основі принципів, зокрема верховенства права та рівності всіх учасників перед законом і судом. (ЦПК України)

Статтею 15 Кодексу суддівської етики визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Керуючись ст. 36, 40 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви адвоката позивача ОСОБА_1 про відвід судді Черенковій Н.П. по справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , третя особа -Миколаївський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Гол овного територіального управління юстиції у Миколаївській області про внесення змін до актового запису про народження дитини щодо відомостей про батька- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова