Справа № 946/8335/19
Провадження № 2/946/581/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2020 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
в складі: головуючого - судді Грубіян Л.І.
при секретарі - Івановій Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ізмаїл цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Ізмаїльської міської ради про визнання права власності, виділення частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомого майна, припинення права спільної часткової власності, визначення порядку користування земельною ділянкою,-
У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, посилаючись на те, що відповідно до договору дарування від 07.06.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гнесько В.Г. їй належить на праві спільної часткової власності 73/320 частини житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_1 ).
Відповідно до договору дарування від 07.06.2011 року та ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеського від 15.06.2012 року про затвердження мирової угоди (справа № 2-3155/11) позивачу на праві приватної власності належить, та виділено в користування 73/320 частки житлового будинку у тому числі: з літ «А» житлові приміщення: №1 -житлова 10,9 кв.м., приміщення №2 - 8,0 кв.м., приміщення №3 -10,9 кв.м., приміщення №4-кухня -9,0 кв.м., приміщення №5 -коридор, 3,8 кв.м., приміщення №6 ванна -5,2 кв.м., підвал площею 9,0 кв.м., загальною площею 56,8 кв.м., житловою 29,8 кв.м.
Відповідно до ухвали суду їй виділена в користування земельна ділянка площею 0,0144 га.
Відповідно до ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеській області від 15.06.2012 року, власником 247/320 частки житлового будинку є ОСОБА_2 .
Після ухвалення мирової угоди позивач звернулася до Ізмаїльського міськвиконкому с заявою про привласнення окремого (самостійного) адресу на її частку житлового будинку, але їй в привласненні окремої адреси відмовлено.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засіданні не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, причину неявки до суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, у зв`язку з чим зі згоди позивача та на підставі ч.1 ст.280, ст. 281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних доказів
Представник Ізмаїльської міської ради Одеської області у судове засідання не з`явився про місце та час слухання справи сповіщався належним, чином, причини неявки суду не відомі.
21.09.2020 року судом винесено ухвалу про заочний розгляд справи.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів
Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно із ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю
Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 07.06.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гнесько В.Г. належить на праві спільної часткової власності 73/320 частини житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_1 ).(а.с.15)
Відповідач ОСОБА_2 є власником 247/320 частини житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
За домоволодінням, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 закріплена земельна ділянка загальною площею 0,0144 га.
У зв`язку з тим, що визначення можливості виділу частки об`єкта нерухомості в окремий об`єкт потребує спеціальних знань, а також керуючись ч. 3 ст. 102 ЦПК України, яка передбачає, що висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи, позивач звернулася з заявою до ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім..Скибінського С.С.» з проханням провести експертне дослідження з виготовленням висновку будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання її до суду.
14.10.2019 року ПП «ОНДЦЕД ім. ОСОБА_3 » судовим експертом Скибінською Т.М. було складено висновок № 132/2019 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для подання до суду, відповідно до якого визначена можливість з технічної точки зору виділити в окремий об`єкт нерухомості належних позивачу 73/320 частин домоволодіння з надвірними спорудами та запропонований один варіант порядку користування земельною ділянкою.
Відповідно до вимог ч.1,2 ст.355 ЦК України майно, що перебуває в власності двох і більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної сумісної власності.
Згідно висновку експерта № 132/2019 від 14.10.2019 р. можливо виділити належні позивачу ОСОБА_1 на підставі посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гнесько В.Г. договору дарування частки домоволодіння від 07.06.2011 року (реєстр № 2787) 73/320 частку домоволодіння, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в окремий об`єкт нерухомого майна, до складу яких входить: частина житлового будинку літ. «А», у складі наступних приміщень: №1 - житлова, площею 10,9 м2; №2 - житлова, площею 8,0 м2; №3 - житлова, площею 10,9 м2; №4 - кухня, площею 9,0 м , №5 - коридор, площею 3,8 м , №6 - ванна, площею 5,2 м , №11 - підвал, площею 9,0 м2, загальною площею - 56,8 м2, у тому числі житловою - 29,8 м2.
Виходячи з проведеного обстеження об`єкту нерухомості, розташованого по АДРЕСА_1 , враховуючи надані копії Планів встановлених меж земельної ділянки по АДРЕСА_1 , виконані ПП «Геоінформсервіс» станом на 2012р., відповідно до вищенаведених нормативно- технічних актів, експерт пропонує один варіант порядку користування земельною ділянкою, розташованою по АДРЕСА_1 , для ОСОБА_1 , згідно наданих Планів.
При запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, розташованою по АДРЕСА_1 , з метою забезпечення обслуговування зовнішніх стін частини житлового будинку літ. «А», яка знаходиться в фактичному користуванні ОСОБА_1 , керуючись вимогами п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, затверджені Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26.04.2019р. №104, в якому вказано: «...6.1.41 При розміщенні будинків в кварталах із сформованою забудовою для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м. ...», експерт вважає допустимим та доцільним:
?встановити земельний сервітут:
?по відношенню до земельної ділянки, що знаходиться в фактичному користуванні іншого співвласника даного домоволодіння:
- площею 0.0005 га. вздовж зовнішніх стін частини житлового будинку літ. «А», яка знаходиться в фактичному користуванні ОСОБА_1 , для обслуговування зовнішніх стін частини житлового будинку літ. «А» (див. графічне відображення, малюнок №3 даного висновку, відображено синім кольором).
При запропонованому варіанті порядку користування земельною ділянкою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , межі земельної ділянки, яку пропонується виділити ОСОБА_1 описуються - наступним чином
(див. графічне відображення, малюнок №3):
-від точки 1, по прямій лінії на відстані 4,1 м (до точки 2);
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 17,66м (до точки 3);
-далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 1,00м (до точки 4);
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 2,85м (до точки 5);
-далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,58м (до точки 6);
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 0,95м (до точки 7);
-далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,35м (до точки 8);
-з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,69м (до точки 9);
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,50м (до точки 10):
-далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 1,14м (до точки 11):
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 4,00м (до точки 12):
-з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 1,0м (до точки 13):
-з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 3,96м (до точки 14):
-з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 8,67м до первісної точки відліку (до точки 1);
Площа земельної ділянки, яку пропонується виділити ОСОБА_1 (з урахуванням площі забудови приміщеннями частини житлового будинку), розташованої по АДРЕСА_1 , становить - 0,0144 га.
Вхід на територію земельної ділянки, яку пропонується виділити ОСОБА_1 , при запропонованому варіанті порядку користування пропонує здійснювати з боку вул. Шкільної , через існуючу хвіртку.
Згідно з ч.1 ст.88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.
При цьому, питання формування земельної ділянки як об`єкта цивільних прав визначено у ст.79-1 ЗК України.
Відповідно до ч.1 ст.100 ЗК України сервітут може бути встановлений договором, законом, заповітом або рішенням суду.
У відповідності до ст. 92 ЗК України право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.
Ч. 2 ст.120 Земельного кодексу України передбачено, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.
Згідно ч. 4 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.
Згідно ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Виходячи з положень ст.ст. 183, 364, 370 ЦК України, виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній зі сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.
Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та п. 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року №1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них".
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна № 55 від 18.06.2007 року, затвердженою в Мінюсті України від 06.07.2007 року.
Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Таким чином, до компетенції суду відноситься вирішення питання про виділ частки нежитлової будівлі в окремий об`єкт нерухомого майна.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213 ЦК України, ст.ст. 88, 92, 100, ч. 4 ст. 120 ЗК України, ст. ст. 12,13,81,89,141,259, 280-283ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Ізмаїльським МВ УМВС України в Одеській області 28.09.1999 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_3 виданий Ізмаїльським МВ УМВС України в Одеській області 19.06.1996 року, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1, Ізмаїльської міської ради про визнання права власності, виділення частки нерухомого майна в окремий об`єкт нерухомого майна, припинення права спільної часткової власності, визначення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити.
Виділити в окремий об`єкт нерухомості 73/320 частини житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 у складі наступних приміщень: №1 - житлова, площею 10,9 кв.м., №2- житлова, площею 8,0 кв.м., №3- житлова, площею 10,9 кв.м., № 4-кухня, площею 9,0 кв.м., №5, - коридор, площею 3,8 кв.м., №6 ванна,- площею 5,2 кв.м., №ІІ-підвал площею 9,0 кв.м., загальною площею 56,8 кв.м., житловою 29,9 кв.м.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 у складі наступних приміщень: №1-житлова, площею 10,9 кв.м., №2 - житлова, площею 8,0 кв. м., №3-житлова, площею 10,9 кв.м., №4-кухня,- площею 9,0 кв.м., №5, -коридор, площею 3,8 кв.м., №6 ванна,- площею 5,2 кв.м., №ІІ-підвал площею 9,0 кв.м., загальною площею 56,8 кв.м., житловою 29,8 кв.м., що розташований на земельній ділянці орієнтованою площею 0,0144га.
Припинити між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право спільної часткової власності на житловий будинок, господарські будівлі та надвірні споруди за адресою: АДРЕСА_1 .
Встановити земельний сервітут для обслуговування зовнішніх стін моєї частки власності в будинку площею 0,0005 га відповідно до схеми, вказаної у висновку судового експерта, відповідно до графічного відображення згідно з малюнком №3 висновку.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя: Л.І.Грубіян