УХВАЛА

"30" вересня 2020 р. м.Житомир справа № 296/6280/20

провадження № 2-о/296/104/20

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючої судді Петровської М.В., розглянувши питання про застосування заходів процесуального примусу у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Житомирська державна нотаріальна контора Житомирської області про встановлення факту родинних відносин,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира із заявою, відповідно до змісту якої просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка є його матір`ю.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 27 серпня 2020 року відкрито окреме провадження за вказаною заявою та зобов`язано Житомирську державну нотаріальну контору Житомирської області в термін до 14.09.2020 надати до суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 10.01.2018, видане Виконавчим комітетом Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області).

При цьому, резолютивна частина ухвали містить застереження, що невиконання ухвали суду в частині витребування доказів може мати наслідком застосування заходів процесуального примусу, передбачених статтями 144, 148 Цивільного процесульного кодексу України (далі - ЦПК України).

Вказану ухвалу суду від 27.08.2020 Житомирська державна нотаріальна контора отримала 07.09.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення № 847.

Оскільки станом на 14 вересня 2020 року запитувані матеріали на адресу суду надано не було, про причини такого не надання суд не повідомлено, ухвалою суду від 15 вересня 2020 року було повторно зобов`язано Житомирську державну нотаріальну контору Житомирської області в термін до 29.09.2020 надати до суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть НОМЕР_1 від 10.01.2018, видане Виконавчим комітетом Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області) та роз`яснено наслідки невиконання ухвали суду про витребування доказів.

На адресу суду надійшов лист Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області вих. №1968/01-16 від 22.09.2020, відповідно до змісту якого суду повідомляється, що для встановлення факту наявності/ відсутності спадкової справи до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно надіслати на адресу Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області оформлений належним чином запит суду про надання інформаційної довідки зі спадкового реєстру.

Надаючи оцінку наведеним діям та бездіяльності Житомирської державної нотаріальної контори, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.6-ч.8 ст.84 ЦПК України, будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Статтею 129-1 Конституції України проголошено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

Положеннями частини другої та четвертої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII (далі - Закон №1402-VIII) закріплено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Наведені норми кореспондуються зі змістом статті 18 ЦПК України.

У відповідності до ч.1 ст.258 ЦПК України, судовими рішеннями є: ухвали; рішення; постанови; судові накази.

Згідно зі статтею 261 ЦПК України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суд наголошує, що ухвала суду про витребування доказів є судовим рішенням та в силу статті 129-1 Основного Закону, статті 13 Закону №1402-VIII, статті 18 ЦПК України є обов`язковою для виконання.

При цьому, така ухвала є самостійною підставою для надання запитуваної інформації, позаяк цивільним процесуальним законодавством не передбачено здійснення судом витребування доказів шляхом складення запитів щодо надання відомостей.

Положеннями частини другої статті 43 ЦПК України закріплено, що учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з п.5 ч.1 ст.144 ЦПК України, заходами процесуального примусу, зокрема, є штраф.

Частиною першою статті 148 ЦПК України встановлено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.148 ЦПК України, у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки Житомирською державною нотаріальною конторою Житомирської області систематично не виконуються процесуальні обов`язки щодо надання доказів на ухвалу суду від 27.08.2020 (не повідомлено про причини неподання) та від 15.09.2020 (не надано докази без поважних причин), суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування заходів процесульного примусу.

Керуючись статтями 18, 43, 84, 143, 144, 148, 259-261, 268, 353 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Застосувати до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області заходи процесуального примусу у виді шрафу.

Стягнути з Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області (вул. Леха Качинського, 12А, м. Житомир, 10014. ) в дохід Державного бюджету України в особі Державної судової адміністрації України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021, ) штраф в сумі 1 розміру прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні).

Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання ухвали суду про витребування доказів.

Ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Повний текст ухвали складено: 30 вересня 2020 року.

Суддя М. В. Петровська