Провадження №2/760/6796/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2020 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши клопотання представника позивача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ Україна», треті особи приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатова Аліна Анатоліївна, приватний нотаріус виконавчого округу міста Києва Ваелків Тетяна Леонідівна про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, у судовому засіданні з повідомленням сторін та у режимі відеоконференції,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.08.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

14.09.2020 року від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у режимі відеокнференції.

Вивчивши матеріали справи та клопотання представника позивача, прихожу до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

З огляду на предмет позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку без виклику сторін.

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Що стосується розгляду справи в режимі відеоконференції то слід зазначити наступне.

Згідно з ч. 5 ст. 212 ЦПК України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Крім того, такий спосіб участі має винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони в судовому засіданні.

Слід зазначити, що у даній справі 11.08.2020 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику учасників справи. Тобто, в даному випадку судове засідання у справі не призначено, а тому забезпечення проведення судових засідань в режимі відеоконференції в даному випадку є необґрунтованим.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Слід зазначити, що суд у разі необхідності, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи може провести розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 27-28, 43, 182, 223, 274-279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «РОСВЕН ІНВЕСТ Україна», треті особи приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатова Аліна Анатоліївна, приватний нотаріус виконавчого округу міста Києва Ваелків Тетяна Леонідівна про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, у судовому засіданні з повідомленням сторін та у режимі відеоконференції.

Продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: