ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 вересня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Слюсар Я.В.,

з участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ;

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у здійсненні користування домоволодінням шляхом встановлення порядку користування, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з даним позовом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області 25 лютого 2020 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено до підготовчого судового засідання.

10 липня 2020 року на адресу суду від адвоката Журавського О.А. надійшла зустрічна позовна заява подана в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні спільним майном.

Позивач та її представник в підготовчому судовому засіданні заперечували проти прийняття зустрічної позовної заяви та об`єднання її в одне провадження разом з їх позовом.

Представник відповідача ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні подану адвокатом Журавським О.А. зустрічну позовну заяву підтримав.

Суд, з`ясувавши думку учасників справи, перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, прийшов до наступного.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно до ч. 2, 3 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (ч. 1 та 2 ст. 194 ЦПК України).

Так, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як вбачається із поданої зустрічної позовної заяви, вона не містить адреси місця проживання чи перебування позивача за зустрічним позовом, його засоби зв`язку та електронну адресу; зазначення ідентифікаційного номеру та/або серії та номеру паспорта відповідача за зустрічним позовом, відомі засоби та адресу електронної пошти.

Окрім того, до зустрічної позовної заяви не додано документів які б підтверджували особу позивача.

Відповідно до п. 4 та п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги стороною позивача за зустрічним позовом в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких звертаються до суду та обґрунтовують свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або обставин, які свідчать на підтвердження дійсної неможливості отримання таких доказів, а також на підставі якої правової норми визначається той спосіб захисту прав, який позивач просить застосувати, тобто, які саме суб`єктивні права позивача порушені, якими саме діями відповідача з приводу даного предмету спору та з якими правовими наслідками.

Так, звертаючись до суду з даним позовом адвокат Журавський О.А. посилається на те, що ОСОБА_1 створює перешкоди ОСОБА_5 у користуванні спільним майном тому він просить суд зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди у користуванні спільним майном ОСОБА_4 , а саме домоволодінням АДРЕСА_1 шляхом демонтажу огорожі на земельній ділянці за зазначеною адресою, що розділяє домоволодіння та надання доступу до житлової кімнати (2-1), літнього душу «1», вимощення «і», свердловини «К».

Між тим, до зустрічної позовної заяви не надано правовстановлюючих документів, з яких би вбачалося на підставі чого ОСОБА_4 належить домоволодінням АДРЕСА_1 .

Окрім того, зустрічна позовна заява не містить документів з яких би вбачалося, що позивачу за зустрічним позовом ОСОБА_4 та відповідачу за зустрічним позовом ОСОБА_1 , що спірне домоволодіння було поділено в натурі між сторонами та доказів того, що саме ОСОБА_4 було виділено в натурі житлову кімнату (2-1), літній душ «1», вимощення «і», свердловину «К».

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до п. 3 Розділу 11 Інструкції з діловодства у місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом ДСА України 20.08.2019 № 814, копія судового рішення, виготовлена апаратом суду, засвідчується відповідальною особою апарату суду та печаткою суду із зазначенням дати. У разі якщо судове рішення не набрало законної сили, про це працівником апарату суду зазначається на копії, що видається чи надсилається. На копії судового рішення, що набрало законної сили, зазначається дата набрання ним чинності.

Крім того, в п. 6 Розділу 11 Інструкції встановлено, що копія судового рішення повинна відповідати оригіналу та може бути виготовлена шляхом: виготовлення ксерокопії з оригіналу судового рішення, яке знаходиться в матеріалах справи.

Якщо копія складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на три проколи, а на зворотному боці останнього аркуша скріплена підписом відповідальної особи апарату суду, засвідчена відбитком печатки суду, із відміткою "Всього в копії _____ арк.", посади та ПІБ відповідальної особи апарату суду. Допускається засвідчувати копії документів поаркушно. (п. 10 Розділу 11 Інструкції).

Між тим, надана позивачем копія Постанови Апеляційного суду Київської області від 21 серпня 2018 року належним чином не прошита, не пронумерована, не скріплена печаткою суду та до неї не додано рішення суду першої інстанції.

Більш того, усі інші додатки додані до зустрічної позовної заяви не містять належного їх засвідчення.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху , який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У свою чергу, суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливість вирішити питання про об`єднання із зустрічним позовом.

Керуючись ст. ст. 177, 187 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву у цивільній справі № 381/16/20 (провадження № 2/381/298/20) подану адвокатом Журавським Олександром Анатолійовичем в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні спільним майном - залишити без руху, надавши стороні позивача за зустрічним позовом строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити стороні позивача за зустрічним позовом, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і повернута стороні позивача за зустрічним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.А. Осаулова

Повний текст виготовлено 15.09.2020 р.