ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду області в складі:

головуючого судді : Триголова В.М.,

суддів: Лобова О.А., Дорош А.І.,

секретар: Ачкасова О.Н.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на заочне рішення Лубенського районного суду Полтавської області від 09 червня 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

Позивач зазначає, що йому стало відомо, що починаючи з ІНФОРМАЦІЯ_1 на персональній сторінці в соціальній мережі «Facebook», а також під час години запитань до Уряду, під час виступу на пленарному засіданні з трибуни Верховної Ради України, а також в інтерв`ю на телеканалах України, народний депутат України ОСОБА_2 систематично розміщував відносно нього, депутата Київської обласної ради ОСОБА_1 недостовірну інформацію щодо причетності позивача до рейдерського захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району Київської області. Консорціумом «Український центр підтримки номерів і адрес» Департаменту «Центр компетенції» проведено фіксацію та досліджено зміст веб-сторінок у мережі Інтернет, про що складено Експертний висновок від 16.04.2019 р. за вих. № 115/2019-ЕВ- ЦК. Встановлено, що пости, які порушують його честь та гідність, здійснено користувачем ОСОБА_3 , зі своєї персональної сторінки користувача соціальної мережі «Facebook». Він, ОСОБА_1 не має ніякого відношення до рейдерського захоплення, про яке йдеться у відеовиступах відповідача та у повідомленнях, розміщених на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook».

У позові ОСОБА_1 просив: визнати недостовірною, та такою що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, що поширена ОСОБА_2 в засобах масової інформації, а саме:

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (іd: ІНФОРМАЦІЯ_3 о 18 годині 56 хвилин, де зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від ОСОБА_4 Порошенка ОСОБА_5 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині.»

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (іd: 5087) від 11.04.2019 р. о 22 годині 02 хвилини, де зазначено: «Сьогодні в ефірі «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сільгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку ОСОБА_6 ».

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 (ід: НОМЕР_1 ) від 12.04.2019 р. об 11:46, де зазначено: «Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_7 , захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян...».

- під час виступу ОСОБА_2 під час години запитань до Уряду о 10 години 49 хвилин 12.04.2019 року адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (ід: НОМЕР_2 ) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, де зазначено: «Вчора, біля того ж таки ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. ОСОБА_10 керує цим всім депутат Київської облради від БПП - ОСОБА_5 …».

- під час виступу з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання. Час виступу ІНФОРМАЦІЯ_7 годині 36 хвилин 12.04.2019 року, адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 о 19 годині 17 хвилин зазначено: «Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкоперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_7 . О 21.30 в ефірі ток-шоу Наташа Влащенко «Народ проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_11 ».

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_13 о 10 годині 20 хвилин зазначено: «...рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_6 ».

Також позивач просив суд зобов`язати ОСОБА_2 видалити всю недостовірну інформацію та розмістити на персональній сторінці в соціальній мережі «Facebook» за адресою ІНФОРМАЦІЯ_14 в режимі «Доступно всім» текст спростування наступного змісту:

«СПРОСТУВАННЯ

За цією адресою в мережі Інтернет було поширено недостовірну інформацію, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 . Дана інформація визнана недостовірною судом.»

Під спростуванням, викласти повідомлення про ухвалене у даній справі судове рішення, а саме: вид судового рішення (рішення, постанова), дату його ухвалення, номер справи, та текст резолютивної частини рішення та не видаляти цю публікацію.

Зобов`язати ОСОБА_2 виступити на найближчому Пленарному засіданні Верховної Ради України та під час години запитань Уряду, зачитати вступну та резолютивну частину рішення у цій справі з метою донесення до необмеженого кола осіб інформації про спростування недостовірної інформації.

Стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 500 000,00 гривень та судові витрати.

Заочним рішення Лубенського районного суду Полтавської області від 09 червня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги.

У скарзі зазначає, що судом безпідставно не було взято до уваги висновок експерта від 23.06.2019 року, який підтверджує, що інформація про позивача є не оціночною, а викладена у формі фактологічного твердження, яка може завдати шкоди честі, гідності та діловій репутації. Також вважає помилковим посилання суду на постанови касаційного суду у аналогічних справах, оскільки використана судова практика відрізняється предметом та підставами позову від справи, що розглядається.

Скаржник звертає увагу, що фактично його було звинувачено у вчиненні злочину щодо протиправного заволодіння майном, що виключає віднесення розповсюдженої інформації до оціночних суджень чи критичних зауважень; вважає, що у діях відповідача наявний повний склад юридичного правопорушення, що є підставою для задоволення його позову.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг та позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції, дійшла наступних висновків.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач ОСОБА_1 є депутатом Київської обласної ради VII скликання.

Також встановлено, що відповідачем ОСОБА_2 розміщена наступна інформація:

- в публікації на персональній сторінці його профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (іd: ІНФОРМАЦІЯ_3 о 18 годині 56 хвилин, де зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від ОСОБА_4 Порошенка ОСОБА_5 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині.»

- в публікації на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (іd: 5087) від 11.04.2019 р. о 22 годині 02 хвилини, де зазначено: «Сьогодні в ефірі «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сільгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку ОСОБА_6 ».

- в публікації на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 (ід: НОМЕР_1 ) від 12.04.2019 р. об 11:46, де зазначено: «Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_7 , захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян...».

Під публікацією розміщено відеовиступ відповідача під час години запитань до Уряду о 10 години 49 хвилин 12.04.2019 року адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- в публікації на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (ід: НОМЕР_2 ) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, де зазначено: «Вчора, біля того ж таки ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. ОСОБА_10 керує цим всім депутат Київської облради від БПП - ОСОБА_5 …».

Під публікацією розміщено відеовиступ з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання, час виступу 12 год. 36 хв., адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_8

- в публікації на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 о 19 годині 17 хвилин зазначено: «Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкоперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_7 . О 21.30 в ефірі ток-шоу Наташа Влащенко «Народ проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_11 ».

- в публікації на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_13 о 10 годині 20 хвилин зазначено: «...рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_6 ».

Розміщення переліченої інформації підтверджується експертним висновком №115/2019-ЕВ-ЦК від 16.04.2019, складеним Центром компетенції Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес», за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінок у мережі Інтернет (а.с. 15-40).

Постановляючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, місцевий суд виходив з того, що вислови відповідача на адресу позивача відображають його особисте бачення та характеристику діяльності ОСОБА_1 саме як публічної особи, а поширена ОСОБА_2 інформація є його власними судженнями, що ґрунтуються на особистому трактуванні відповідачем отриманої з інших джерел інформації, висловлені відносно публічної особи.

Однак, з таким висновком суду не можна погодитися.

Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (частина четверта статті 32 Конституції України).

Згідно з статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), та частинами другою та третьою статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

У пункті 1 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації.

Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria), § 46).

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням.

Згідно з частиною другою статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Необхідно також зважати на те, що межа допустимої критики щодо державного службовця визначається з урахуванням конкретних обставин і може бути ширшою, ніж щодо приватної особи. Тому державний службовець має бути готовим виявляти більшу толерантність до висловлювань засобів масової інформації.

Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Відповідно до частини другої статті 302 ЦК України фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності.

У п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», судам роз`яснено, що згідно з положеннями статті 277 ЦК України і статті 10 ЦПК України 2004 року обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вони посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 76 ЦПК України визначає, що доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Так, позивачем до позовної заяви додано експертний висновок №115/2019-ЕВ-ЦК від 16.04.2019 року, складений Центром компетенції Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес», за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінок у мережі Інтернет, до якого приєднані роздруківки файлів фіксації, що містять відображення змісту веб-сторінок, цифровий носій типу DVD-R, у яких міститься поширена відповідачем та оспорювана позивачем інформація стосовно його особи. (а.с. 15-40).

Також матеріали справи містять висновок Українського бюро лінгвістичних експертиз №056/150 від 23.05.2019 року, відповідно до якого тексти публікацій на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook», а також відеоматеріали виступу ОСОБА_2 містять негативну інформацію про ОСОБА_11 , виражену у формі фактологічного твердження. Дана інформація може завдавати шкоди честі, гідності та діловій репутації ОСОБА_11 . (а.с. 73-105).

З наведеного вище можна дійти висновку, що позивачем доведено факт поширення недостовірної інформації саме ОСОБА_2 .

Крім того, у справах даної категорії позивач має довести факт поширення інформації, яку він вважає недостовірною, а особа, яка поширила інформацію має довести достовірність такої інформації.

Відповідач не надав будь-яких доказів на підтвердження тих обставин, що інформація, про яку йдеться у публікаціях та виступах, відповідає дійсності. Окрім того, відповідач ОСОБА_2 на виклики суду першої та апеляційної інстанції не з`являвся, хоча повідомлявся належним чином, в тому числі і розміщенням оголошення на веб-порталі «Судова влада».

Разом з тим, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, для успішного виконання своїх обов`язків державні службовці повинні користуватися громадською довірою в умовах збереження належного порядку, а отже, це може викликати необхідність захисту їх під час виконання службових обов`язків від образливих і прикрих словесних нападок.

Відповідно до статті 62 Конституції України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Відповідач поширив твердження про те, що позивач вчиняв кримінально карні діяння, протиправно заволодів майном підприємства за попередньою змовою групою осіб з погрозою заподіяння тілесних ушкоджень, або поєднані з насильством (ст. 206-2 КК України). Належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних фактів суду не надано.

Разом з тим, у поширених повідомленнях є конкретний факт, підстава, особи, які вчинили такі діяння, а тому вони не можуть бути визнані оціночними судженнями. Поширена інформація не є оціночними судженнями, а є констатацією фактів, які можуть і мають бути доведені належними доказами. У результаті розгляду справи не здобуто доказів на підтвердження достовірності вищевказаної поширеної негативної інформації.

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (частина перша статті 277 ЦК України).

Враховуючи надані докази, зміст поширеної відповідачем інформації щодо позивача у її системному зв`язку з фактичними обставинами справи, а також баланс прав на свободу слова, на повагу до гідності та честі, на недоторканність ділової репутації, а також презумпцію невинуватості, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 щодо визнання недостовірною та такою, що принижує його честь та гідність, ділову репутацію, інформацію, поширену ОСОБА_2 у публікаціях на особистій сторінці в мережі «Facebook» та у публічних виступах, а тому вказана інформація підлягає спростуванню.

Разом з тим, оскільки на час ухвалення рішення відповідач ОСОБА_2 припинив свої повноваження народного депутата України, тобто згідно положень Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» не приймає участь у пленарних засіданнях Верховної Ради України та у проведення "години запитань до Уряду", то у задоволенні позову ОСОБА_1 в частині зобов`язання виступити на найближчому Пленарному засіданні Верховної Ради України та під час години запитань Уряду, з метою спростування недостовірної інформації, слід відмовити.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до статті 280 ЦК України якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

У відповідності до статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

У справі, що переглядається, інформація, що була поширена відповідачем відносно позивача у публікаціях та виступах, є недостовірною та негативною, що дає підстави для відшкодування моральної шкоди.

Усі наведені позивачем обставини, що стосувались дій відповідача по відношенню до нього трактувались позивачем, як такі, за яких їй було спричинено моральну шкоду відповідачем і що таку шкоду він оцінює в загальному розмірі 500 000 грн.

Не зважаючи на заявлений розмір позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, колегія суддів вважає, що позивачем не надано доказів заподіяння її саме на таку суму.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди та, враховуючи характер порушення немайнових прав, принцип розумності та справедливості, глибину душевних страждань позивача, визначаючи розмір стягнення в рахунок відшкодування моральної шкоди, приходить до висновку, що достатнім розміром для відшкодування такої шкоди буде 1000 грн.

Установивши неправильне застосування судом норм матеріального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, колегія суддів доходить висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 та скасування рішення Лубенського районного суду Полтавської області від 09 червня 2020 року з ухваленням нового про задоволення позову в частині визнання недостовірною та такою що принижує честь, гідність та ділову репутацію із зобов`язанням розмістити спростування на персональній сторінці відповідача в соціальній мережі «Facebook» та відшкодуванням моральної шкоди на суму 1000 грн. В частині позову про зобов`язання відповідача виступити на пленарному засіданні Верховної Ради України та під час години запитань Уряду про спростування недостовірної інформації слід відмовити.

Відповідно до ч.13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 141 Кодексу судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Пропорційно до задоволеної частини немайнових вимог та частини вимог про стягнення моральної шкоди з ОСОБА_2 слід стягнути на користь ОСОБА_1 1551, 80 грн. судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви та 2327, 70 грн. судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги.

Також з відповідача на користь позивача підлягають відшкодуванню понесені та належним чином підтверджені витрати на оплату експертних досліджень: 4700 грн. витрат на оплату експертного висновку дослідження веб-сторінки, 18 000 грн. витрат, пов`язаних з проведенням лінгвістичної експертизи.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 382, 383 ЦПК України, колегія суддів -,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Заочне рішення Лубенського районного суду Полтавської області від 09 червня 2020 року- скасувати.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.

Визнати недостовірною та такою що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, що поширена ОСОБА_2 в засобах масової інформації, а саме:

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (іd: ІНФОРМАЦІЯ_3 о 18 годині 56 хвилин, де зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від ОСОБА_4 Порошенка ОСОБА_5 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині.»

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (іd: 5087) від 11.04.2019 р. о 22 годині 02 хвилини, де зазначено: «Сьогодні в ефірі «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сільгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку Петра Порошенка».

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 (ід: НОМЕР_1 ) від 12.04.2019 р. об 11:46, де зазначено: «Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_7 , захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян...».

- під час виступу ОСОБА_2 під час години запитань до Уряду о 10 години 49 хвилин 12.04.2019 року адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (ід: НОМЕР_2 ) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, де зазначено: «Вчора, біля того ж таки ОСОБА_8 на ОСОБА_9 , рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. ОСОБА_10 керує цим всім депутат Київської облради від БПП - ОСОБА_5 …».

- під час виступу з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання. Час виступу ІНФОРМАЦІЯ_10 годині 36 хвилин 12.04.2019 року, адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_8 ;

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_15 ) від 12.04.2019 р. о 19 годині 17 хвилин зазначено: «Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкоперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_7 . О 21.30 в ефірі ток-шоу Наташа Влащенко «Народ проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_11 ».

- в публікації, що розміщена ОСОБА_2 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_12 ( ІНФОРМАЦІЯ_13 о 10 годині 20 хвилин зазначено: «...рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_6 ».

Зобов`язати ОСОБА_2 видалити всю недостовірну інформацію та розмістити на персональній сторінці в соціальній мережі «Facebook» за адресою ІНФОРМАЦІЯ_14 в режимі «Доступно всім» текст спростування наступного змісту:

«СПРОСТУВАННЯ

За цією адресою в мережі Інтернет було поширено недостовірну інформацію, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 . Дана інформація визнана недостовірною судом.»

Під спростуванням, викласти повідомлення про ухвалене у даній справі судове рішення, а саме: вид судового рішення (рішення, постанова), дату його ухвалення, номер справи, та текст резолютивної частини рішення та не видаляти цю публікацію.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1000 гривень та судові витрати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 4700 грн. витрат на оплату експертного висновку дослідження веб-сторінки, 18 000 грн. витрат, пов`язаних з проведенням лінгвістичної експертизи, а також пропорційно до задоволених позовних вимог 1551, 80 грн. судового збору за розгляд справи у суді першої інстанції та 2327, 70 грн. судового збору за апеляційний розгляд справи, а всього 25 579, 50 грн. судових витрат.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду.

Головуючий суддя: В.М. Триголов

Судді: А.І. Дорош

О.А. Лобов