Справа № 152/687/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23 вересня 2020 року м. Шаргород
Справа №152/687/20
Провадження №2/152/269/20
Шаргородський районний суд
головуючого судді - Славінської Н.Л.,
секретаря судового засідання - Бабиної І.Д.,
розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення,
І. Стислий виклад позицій позивача та відповідача
1.Виклад позиції позивача.
30.06.2020 року директор СО «Шаргородські ЕМ» звернувся до Шаргородського районного суду з позовом в інтересах АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські ЕМ» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, яка ухвалою судді від 01.07.2020 року залишена без руху.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.
Пунктом 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.
ОСОБА_1 повністю погодилася з фактами, що викладені в акті про порушення, про що свідчить її підпис і пояснення, а також отримала другий екземляр акту.
Відповідача запрошено на засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН СО «Шаргородські ЕМ» на 21.01.2019 року, проте остання не з`явилася на вказану дату.
На засіданні Комісії прийнято рішення про те, що акт складено правомірно, факти, викладені в акті, відповідають дійсності. Рішення Комісії оформлено відповідним протоколом від 21.01.2019 року за №1.
Згідно з п.37 ПКЕЕН, енергопостачальній організації надано право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Абзацами 4, 5 п.53 ПКЕЕН визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України (НКРЕ).
Відповідно до п.п.5 п.3.1. Методики, вона застосовується в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.
На підставі п.п. «в» п.3.3, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки, тому розрахунок збитків здійснюється з дати відключення електроустановки від електромережі (22.02.2018 р.)
В судове засідання представник позивача АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» не прибув.
Відповідно до поданої 23.09.2020 року заяви, директор СО «Шаргородські ЕМ» просить справу розглянути у відсутності представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, зазначених у позові, не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с.39).
2.Виклад позиції відповідача.
Відповідач ОСОБА_1 не скористалася своїм правом подати відзив на позов та не подала до суду відзиву із викладенням своїх заперечень щодо позовних вимог АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські ЕМ», не дивлячись на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 20.07.2020 року (а.с.32-33).
ІІ. Заяви, клопотання позивача, відповідача
1. Згідно з п.2 прохальної частини позовної заяви, позивач просить розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.26).
2. 08.07.2020 року позивачем подано заяву на виконання ухвали суду від 01.07.2020 року та позовну заяву з виправленими недоліками (а.с.23-26).
3. 05.08.2020 року та 23.09.2020 року директор СО «Шаргородські ЕМ» подав заяви про розгляд справи у відсутності представника СО «Шаргородські ЕМ», позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, зазначених у позові, не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с.35, 39).
4. Відповідач ОСОБА_1 заяв і клопотань, пов`язаних із розглядом справи, до суду не подавала.
ІІІ. Процесуальні дії у справі
1. Ухвалою суду від 01.07.2020 року позовну заяву АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення залишено без руху (а.с.20-21).
2. 20.07.2020 року прийнято до розгляду позовну заяву Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, призначено перше судове засідання на 11.08.2020 року, визначено дату другого судового засідання - 23.09.2020 року (а.с.32-33).
3. 11.08.2020 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою відповідача, на 23.09.2020 року (а.с.38).
4. 23.09.2020 року судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи за позовом Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення і про ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів (а.с.40-41).
За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення немає.
5. Враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд здійснює судовий розгляд у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.
ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази
Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини щодо відшкодування завданої майнової шкоди, які регулюються ЦК України.
Судом встановлено наступні фактичні обставини, що підтверджуються доказами.
Так, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 (а.с.31).
Відповідач ОСОБА_1 була присутньою при перевірці електроустановки та при складанні Акту про порушення, підписала Акт, будь-яких зауважень, заперечень чи застережень до складеного акта не зазначила, натомість написала власноручне пояснення, що порушення визнає та претензій до СО «Шаргородські ЕМ» немає, копію акту отримала (а.с.6, на звороті).
Так, відповідно до п.1.2. Методики, вона застосовується, в тому числі, у випадку виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пунктом 4.1. Методики встановлено, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Відповідач ОСОБА_1 була присутня при перевірці електроустановки, від підпису в акті не відмовлялася, а навпаки, підписала його без будь-яких тиску, зауважень, заперечень чи застережень, зазначивши у графі «зауваження до складеного акта», що претензій до ОСОБА_2 не має (а.с.6, на звороті).
Судом встановлено, що акт про порушення від 31.12.2018 року складено та підписано трьома представниками СО «Шаргородські ЕМ» та споживачем ОСОБА_1 .
Таким чином, вказаний акт є дійсним.
При цьому, судом встановлено, що представники енергопостачальника, відповідно до п.4.1 Методики, мають право на складання акту згідно з посадовими інструкціями, пройшли відповідне навчання та інструктаж, мають службові посвідчення, номери яких зазначено у акті.
Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕН.
Відповідно до абз.3 п.4.5 Методики, до акта про порушення можуть бути додані пояснення, зауваження та докази…
Вказані обставини не заперечуються відповідачем, оскільки відзиву на позов на пропозицію суду, викладену в ухвалі про відкриття провадження, остання суду не надала.
Відповідно до п.4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують установку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.
У розділі акту про порушення №5 «Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта порушень» вказані перерізи та матеріали всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення споживача.
Акт про порушення містить схему електропостачання споживача ОСОБА_1 з позначенням точки безоблікового підключення (а.с.5, на звороті).
Відповідно до п.4.7 Методики, в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення та підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
Відповідно до підпункту 5 п.3.1 «Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення», ця Методика застосовується у випадку самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно з підпунктом «в» п.3.3. Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕ - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки.
В даному випадку Комісією по розгляду актів про порушення СО «Шаргородські ЕМ» зроблено нарахування заподіяних ОСОБА_1 збитків з дати відключення електроустановки від електромережі, тобто з 22.02.2018 року, до дня повторного припинення електропостачання.
Відповідачу ОСОБА_1 надіслано поштовим зв`язком протокол засідання Комісії від 21.01.2019 року, розрахунок заподіяних збитків та рахунки для сплати по акту про порушення, що нею не заперечується, так як відзиву на позов на пропозицію суду, викладену в ухвалі суду від 20.07.2020 року, остання до суду не надіслала.
До теперішнього часу заподіяні позивачеві збитки відповідачем не відшкодовано.
V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування
Встановленому судом факту відповідають цивільні правовідносини, що виникають із відшкодування шкоди і регулюються Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ЦК України.
Згідно із ч.3 ст.13 Конституції України, держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, їх рівність перед законом.
Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Згідно із ст.55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
Відповідно до ст.16 ЦК України, одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди.
Відповідно до вимог ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
Згідно із ст.611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Статтею 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією …
Також, вказані правовідносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що діяли на час виявлення порушення працівниками СО «Шаргородські ЕМ».
Відповідно до п.9 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.
Пунктом 35 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки) встановлено, що енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі.
Відповідно до п.37 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.
Згідно з п.48 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; … розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Крім того, відповідно до п.11 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), відповідальність за збереження приладів обліку … та пломб на них несе споживач.
У разі виявлення представником енергопостачальника
порушення споживачем правил користування електричною енергією, у
тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається
акт, який підписується представником енергопостачальника та
споживачем. Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження… Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника (п.53 ПКЕЕН в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки).
Крім того, на час виявлення безоблікового користування електричною енергією відповідачем, діяла Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка, відповідно до її п.1.2 застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Пунктом 3.1 Методики встановлено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, в тому числі, в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Відповідно до п.4.1 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальнику електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.
Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.
Згідно з абз.3 п.4.5 Методики, до акта про порушення можуть бути додані пояснення, зауваження та докази…
Відповідно до п.4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують установку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.
Пунктом 4.7 Методики визначено, що в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення та підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.
За загальними правилами майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст.1166 ЦК України).
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).
Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України).
Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи.
Таким чином, закон у вказаних правовідносинах ставить можливість покладання відповідальності за заподіяну шкоду в залежність від наявності вини заподіювача.
VІ. Висновки суду
Аналіз перевірених і оцінених судом доказів переконує суд, що дії споживача електроенергії ОСОБА_1 були неправомірними, так як остання здійснила самовільне підключення до електромережі енергопостачальника, і між цими діями і завданою шкодою є безпосередній причинний зв`язок.
Також, виходячи з аналізу перевірених і оцінених судом доказів, встановлено неправомірність дій споживача електроенергії ОСОБА_1 , яка на час проведення перевірки працівниками СО «Шаргородські ЕМ» проживала у АДРЕСА_1 , яка полягає у самовільному підключенні електроустановки в домоволодінні, в якому споживач проживає, до електромережі позивача з порушенням схеми обліку і споживання електроенергії безобліково, і між цими діями і завданою шкодою є безпосередній причинний зв`язок.
Враховуючи, що відповідач не довела, що шкода енергопостачальнику завдана не з її вини, що вказана шкода, заподіяна безобліковим споживанням електроенергії відшкодована, то право ОСОБА_2 на відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень, допущених під час користування електроенергією, порушено і підлягає судовому захисту.
Таким чином, у суду склалася достатня переконаність у тому, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини безоблікового споживання електроенергії відповідачем підтверджуються належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, проаналізованими судом.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України).
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України).
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України).
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 року і, відповідно до ст.9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.
Зокрема, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.
В п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).
Відтак, суд, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ, констатує той факт, що позивачем доведено факт порушення його прав з боку відповідача.
Оскільки факт відшкодування шкоди, заподіяної безобліковим споживанням електроенергії відповідачем не доведено, а також не доведено, що шкода енергопостачальній організації завдана не з її вини, то право ОСОБА_2 на відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень, допущених під час використання електроенергії з боку відповідача ОСОБА_1 порушено і підлягає судовому захисту шляхом задоволення позову.
VІІ. Розподіл судових витрат
Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Згідно з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, враховуючи, що позов підлягає задоволенню, то, відповідно до ст.141 ЦПК України, підлягають стягненню з ОСОБА_1 на користь АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 грн. (а.с.1).
Інших витрат, пов`язаних із розглядом справи, позивачем не заявлено.
Керуючись ст.ст.4, 5, 7, 10, 11, 12, 13, 76-81, 83, 89, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, на підставі ст.ст.6, 16, 22, 6, 526, 714, 1166 ЦК України, суд
Позов Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі» судовий збір, сплачений при зверненні в суд в сумі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні на поточний рахунок НОМЕР_1 у АТ КБ «ПРИВАТБАНК».
Строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження
Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Шаргородський районний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ст.284 ЦПК України).

Заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі (ч.1 ст.285 ЦПК України).

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України).

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (ч.4 ст.268 ЦПК України).

Повне найменування (для юридичних осіб) та ім`я (для фізичних осіб) сторін:

- позивач - Акціонерне товариство «Вінницяобленерго», ідентифікаційний код за ЄДРПОУ - 00130694, в особі Структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі», ідентифікаційний код за ЄДРПОУ - 25510274, місцезнаходження - м. Шаргород Вінницької області, вул. Героїв Майдану, 308;

- відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України - НОМЕР_2 , виданий 28.03.1996 року Білозерським РВ УМВС, реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий.

Повне заочне рішення складено та підписано суддею 25.09.2020 року.

Суддя: