ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2020 року м. Чернівці справа № 720/1079/19

провадження №22-ц/822/625/20

Чернівецький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Височанської Н.К.,

суддів: Литвинюк І.М., Половінкіної Н.Ю.

секретар Герман Я.І.

за участю: представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Новоселицької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Новоселицького районного нотаріального округу Бежан Дідіна Серафимівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Вівчар Раду Георгійович, на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 21 травня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Павлінчука С.С.,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2019 року ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , Новоселицької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_5 , після смерті якого залишилося спадкове рухоме та нерухоме майно. За життя його батько заповіту не складав, він є спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців немає.

У грудні 2018 року він звернувся до нотаріуса з метою оформлення спадщини, де йому було рекомендовано звернутись із відповідною заявою повторно у 2019 року. Звернувшись повторно до нотаріуса з метою оформлення спадщини, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Не погоджуючись з фактичною відмовою у видачі свідоцтва про право на спадщину позивач звернувся до іншого нотаріуса, де йому було повідомлено, що спадкова справа після смерті його батька була відкрита за заявою іншого спадкоємця, а саме відповідачки ОСОБА_2 .

Зазначав, що строк для подання заяви про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, через власну юридичну необізнаність та внаслідок обманних, фактично шахрайських дій сестри його батька. В подальшому неподання заяви про прийняття спадщини було обумовлене погіршенням стану його здоров`я. Всі ці обставини в сукупності позбавили його можливості вчасно подати заяву про прийняття спадщини.

Посилаючись на вказані обставини, просив суд надати йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_5 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 21 травня 2020 року позов задоволено.

Надано ОСОБА_4 додатковий строк три місяці для подання заяви до Новоселицької державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 .

Задовольняючи позов, суд першої інстанції вважав доведеними обставини, наведені позивачем, які підтверджують поважні причини несвоєчасного звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, тому для реалізації права позивача на прийняття спадщини за законом визначив йому додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги та позиції інших учасників

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що задовольняючи позов, суд першої інстанції взяв до уваги те, що ОСОБА_4 перебував на лікарняному, однак його лікарняний тривав лише на протязі 7 днів.

Вказує на те, що у ОСОБА_4 був строк для подання заяви про прийняття спадщини з 18 серпня 2018 року по 24 січня 2019 року, що дорівнював 158 дням. Також у нього залишився строк для подання заяви з 31 січня 2019 року по 18 лютого 2019 року, що дорівнював 18 дням. Тобто строк для подачі заяви про прийняття спадщини закінчився не в період перебування позивача на стаціонарному лікуванні, а через 18 днів з моменту виписки його з лікарні.

Суд першої інстанції не оцінив вказаних обставин та не надав відповідної оцінки тому факту, що непереборні обставини, які унеможливлювали подачу заяви про прийняття спадщини для ОСОБА_4 існували протягом нетривалого часу, тому вони не можуть бути підставою для задоволення позову.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_4 просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити в законній силі.

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з наступних підстав.

Мотиви, з яких виходив апеляційний суд, застосовані норми права та встановлені обставини

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції наведеним нормам не відповідає.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 23 квітня 2019 року.

За життя ОСОБА_5 заповіт не складав.

15 квітня 2019 року позивач ОСОБА_4 , який є сином померлого ОСОБА_5 , звернувся до приватного нотаріуса Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бежан Д.С. із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 .

Листом приватного нотаріуса Новоселицького районного нотаріального округу Чернівецької області Бежан Д.С. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, передбаченого статтею 1270 ЦК України.

Спадкова справа до майна померлого заведена за заявою його сестри ОСОБА_2 , що підтверджується копією даної спадкової справи, яка міститься в матеріалах справи.

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №351/2403/17, постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд першої інстанції не врахував, що юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Оскільки у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини, то суд зробив неправильний висновок про задоволення позову.

Обставини, на які посилався ОСОБА_4 як на підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини (необізнаність про наявність строку для подання заяви про прийняття спадщини, хвороба позивача в період з 24 січня 2019 року по 31 січня 2019 року), не є поважними причинами пропуску вказаного строку, що унеможливили чи в інший спосіб перешкодили йому вчасно здійснити своє право на подання заяви про прийняття спадщини та не є об`єктивними перешкодами для здійснення такої дії.

Установивши вказані обставини, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Окрім того, місцевий суд при розгляді даної справи допустив порушення норм процесуального права, яке є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду, оскільки розглянув дану справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження, в порядку спрощеного позовного провадження.

Так, згідно вимог ч.1,2,4 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема, щодо спадкування.

Таким чином, дана справа не могла бути розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відноситься до категорії спадкових справ.

Щодо розподілу судових витрат

Пунктом 13 ст.141 ЦПК України визначено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З мотивувальної частини постанови вбачається, що апеляційний суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову.

Отже, з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 слід стягнути 1152,60 грн. за подання до суду апеляційної скарги (1921х0,4х150%).

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно із п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому його слід скасувати.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Вівчар Раду Георгійович, задовольнити.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 21 травня 2020 року скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_3 ) судові витрати в розмірі 1152,60 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: І.М. Литвинюк

Н.Ю. Половінкіна