КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2020 року м. Київ

Справа №753/9969/18

Апеляційне провадження №22-ц/824/10346/2020

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В.

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва постановлену під головуванням судді Мицик Ю.С. 28 травня 2020 року у м. Києві, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2020 року відмовлено представнику відповідача ОСОБА_1 - Торкаєнку Олександру Сергійовичу у поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення. Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - Торкаєнка Олександра Сергійовича про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що відповідач був обізнаний з рішенням суду та ознайомлений з матеріалами справи ще 09 жовтня 2018 року. Разом з тим відповідач, повторно звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення, не вказав поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про перегляд заочного рішення. За відсутності підстав для поновлення строків для звернення до суду, суд залишив без розгляду заяву представника відповідача ОСОБА_1 - Торкаєнка Олександра Сергійовича про перегляд заочного рішення.

Не погодився із зазначеною ухвалою суду, в частині відмови в поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, ОСОБА_1 , його представником подано апеляційну скаргу, в якій зазначається про незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, як такої, що постановлена з порушенням норм процесуального права. Вказує на те, що відповідач про розгляд справи, винесені судові рішення не повідомлявся, однак як тільки дізнався про наявність позову та про його розгляд в суді, то з певною періодичністю цікавився розглядом справи та вживав заходів, спрямованих на захист його прав. Зазначає, що розгляд заяви про перегляд заочного рішення на сьогоднішній день є єдиним способом захисту прав відповідача.

Враховуючи викладене просить скасувати оскаржувану ухвалу суду першої інстанції та постановити нове судове рішення, яким поновити відповідачу строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року.

Представником АТ КБ «ПриватБанк» подано письмові пояснення в яких зазначає про те, що заявник в своїй апеляційній скарзі не обґрунтовує причини пропуску строку.

Враховуючи викладене просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

В порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. Оскільки ОСОБА_1 оскаржується ухвала суду від 28 травня 2020 року лише в частині відмови в поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, то вказана апеляційна скарга підлягає розгляду судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на його користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 117000,00 грн, яка складається з основної суми заборгованості у розмірі 4934,48 грн та заборгованості за відсотками у розмірі 112065,52 грн та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762,00 грн (а.с. 48-50).

Дарницьким районним судом м. Києва 11 вересня 2018 року направлено на адресу ОСОБА_1 копію рішення суду від 11 вересня 2018 року (а.с. 51).

Як вбачається із зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення копію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року вручено мамі ОСОБА_1 26 вересня 2018 року (а.с. 119).

Представник відповідача ОСОБА_3 ознайомилась з матеріалами справи 09 жовтня 2018 року (а.с. 53, 54, 79).

Дарницьким районним судом м. Києва листом від 22 жовтня 2018 року надано відповідь на запит ОСОБА_1 , в якому повідомляється про рішення від 11 вересня 2018 року, яким позовні вимоги задоволено в повному обсязі. Разом з цим роз`яснено право відповідача оскаржити дане рішення в порядку встановленому ЦПК України (а.с.52).

ОСОБА_1 подано до суду заяву про перегляд заочного рішення 09 листопада 2018 року, в якій він просив переглянути заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року, скасувати дане рішення та залишити без задоволення позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» і закрити провадження у справі (а.с.80-82).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 14 листопада 2018 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, заяви про його поновлення з поважних причин ОСОБА_1 не надав (а.с.112, 113).

Дарницьким районним судом м. Києва 14 листопада 2018 року направлено на адресу ОСОБА_1 копію ухвали суду від 14 листопада 2018 року (а.с. 114).

Відповідач ОСОБА_1 зі справою ознайомлений 09 квітня 2019 року (а.с 120).

24 січня 2020 року ОСОБА_1 подано до суду заяву в якій він просив надати обґрунтовану відповідь хто і коли був ознайомлений з матеріалами справи №753/9969/18, крім уповноваженої особи за довіреністю - ОСОБА_3 (а.с. 116).

Дарницьким районним судом м. Києва у листі від 04 лютого 2020 року надано відповідь на заяву ОСОБА_1 в якій зазначено, що з матеріалами справи ознайомились 09 жовтня 2018 року - ОСОБА_3 та 09 квітня 2019 року - ОСОБА_1 (а.с.115).

26 лютого 2020 року ознайомився з матеріалами справи представник відповідача - адвокат Торкаєнко О.С. (а.с.122, 123).

14 травня 2020 року представником відповідача - адвокатом Торкаєнком О.С. подано заяву про перегляд заочного рішення в якій він просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року та скасувати вказане рішення і призначити справу до розгляду (а.с. 124-145).

Згідно із ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено удень його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 був обізнаний з рішенням суду та ознайомлений з матеріалами справи (а.с.53, 54, 119, 120, 122).

Згідно зі зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення копію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 вересня 2018 року вручено одному з членів сім'ї ОСОБА_3. 26 вересня 2018 року, тобто в порядку передбаченому процесуальним законом.

З заявою про перегляд вищевказаного заочного рішення суду від 11 вересня 2018 року сторона відповідача зверталась у 2018 року, заяву було залишено без розгляду ухвалою суду і сторона відповідача погодилась з вказаним судовим рішенням, так як не оскаржила його в апеляційному порядку.

18 травня 2020 року представник відповідача адвокат Торкаєнком О.С. повторно звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, проте в заяві не обґрунтовано поважності причин пропуску такого строку. А наведені обставини свідчать про обізнаність сторони відповідача з ухваленим заочним рішенням ще з 2018 році.

За таких обставин, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про відмову у поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та обгрунтовано залишив вказану заяву без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач про розгляд справи, про винесені судові рішення не повідомлявся, однак як тільки дізнався про наявність позову та його розгляд у суді, то з певною періодичністю цікавився розглядом справи та вживав заходів, спрямованих на захист його прав, відхиляються колегією суддів, оскільки відповідно до процесуального закону для відповідача встановлено порядок та строки подання заяви про перегляд заочного рішення .

Також колегія суддів враховує висновки Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України». Зокрема Європейським судом вказано на те, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті принципу верховенства права. Одним із основоположних аспектів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб коли суди остаточно визначили питання, їхнє рішення не ставилося під сумнів.

Цей принцип означає повагу до остаточності рішень та наполягає на тому, що жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого характеру.

Крім того, у низці рішень Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що право на суд, окремим аспектом якого є право на доступ до правосуддя, не є абсолютним (у рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992). Законом встановлений певний порядок участі осіб у судовому розгляді, який має бути додержаний. Отже, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про відмову у поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та залишив вказану заяву без розгляду.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права і підстав для її скасування з мотивів викладених в апеляційній скарзі не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28 травня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: А.М. Андрієнко

Н.В. Поліщук