У Х В А Л А

03 вересня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/12255/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,

на рішення Обухівського районного суду Київської області

в складі судді Зінченко О.М.

від 26 червня 2020 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у цивільній справі №372/4232/19 Обухівського районного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 26.06.2020 в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивачка, діючи через свого представника ОСОБА_2 , подала до суду апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Однак, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку та розмірі.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В частині 2 статті 4 Закону визначено ставки судового збору. Зокрема, згідно підпункту 1 пункту 1 цієї статті за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ціна позову становить 265000,00 грн.

Отже, при зверненні ОСОБА_1 в листопаді 2019 року до суду з даним позовом підлягав сплаті судовий збір в сумі 2650,00 грн.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 3 975,00 (2650,00х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, скаржник не надав докази, які підтверджують сплату судового збору у сумі 3 975,00грн або докази на підставі яких він звільнений від сплати судового збору, відповідно до Закону.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 975 грн 00 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Так, статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно з ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що 26 червня 2020 року судом першої інстанції проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Матеріали справи не містять доказів складення повного тексту рішення суду.

В матеріалах справи також відсутні докази отримання копії оскаржуваного рішення ОСОБА_1 .

В той же час, звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 вказувала, що копію рішення вона отримала 17.07.2020, а тому вважала, що у відповідності до ч. 2 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження не пропущено.

Суд не погоджується з такими твердженнями скаржника, з огляду на наступне.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України скаржник має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Однак, порядок щодо поновлення строку на апеляційне оскарження визначено статтею 357 ЦПК України, частина 3 якої встановлює, що апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з дня отримання рішення особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку.

З наведеного слідує, що якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів після отримання рішення суду, то учасник справи має право на поновлення строку на апеляційне оскарження. При цьому, питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження вирішується за клопотанням скаржника, а не з власної ініціативи суду.

Разом з тим, ОСОБА_1 не заявляла клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду з підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали подати до Київського апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Обухівського районного суду Київської області від 26.06.2020.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Обухівського районного суду Київської області від 26 червня 2020 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду, але не пізніше ніж до закінчення строку карантину.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик