ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року

м. Харків

справа № 636/4598/19

провадження № 22-ц/818/3104/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання - Супрун Я.С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Сільськогосподарчого кооперативу «Вітязь»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 27 березня 2020 року в складі судді Дьоміної О.П.,

УСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до СК «Вітязь» в особі голови Золотарьова М.І., в якій просить:

- припинити, шляхом розірвання, договір оренди земельної ділянки №68, укладений 03.01.2008 року між ОСОБА_3 та СК «Вітязь» в особі ОСОБА_4 , зареєстрований в Чугуївському райвідділі ХРФ ДП УДЗК 15.04.2009 року (номер в Державному реєстрі земель - 67) у відношенні земельної ділянки кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, та скасувати його реєстрацію; - стягнути з СК «Вітязь» на користь позивача понесені нею судові витрати у розмірі 3368,40 грн.

Під час підготовчого розгляду справи представником відповідача адвокатом Гуменним Т.З. заявлене клопотання про призначення у справі судової ґрунтознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання: яким був якісний стан родючості ґрунту земельної ділянки кадастровий №:01:000:0589 до передання його в оренду відповідачу? Який якісний стан родючості ґрунту земельної ділянки № :01:000:0589 на теперішній час? У випадку погіршення якісного стану родючості ґрунту земельної ділянки №:01:000:0589 визначити чи могла призвести до погіршення якісного стану родючості ґрунту земельної ділянки господарська діяльність відповідача? У випадку погіршення якісного стану родючості ґрунту земельної ділянки №:01:000:0589 визначити чи є воно істотним? У випадку істотного погіршення якісного стану родючості ґрунту земельної ділянки №:01:000:0589 визначити причини такого погіршення? Які природні причини погіршення якісного стану родючості ґрунту? Чи впливає на погіршення якісного стану родючості ґрунту підвищення середньої температури повітря внаслідок зміни кліматичних та погодних умов протягом останніх 12 років, якщо так, то які показники родючості ґрунту погіршуються у першу чергу у такому випадку?

Клопотання мотивовано тим, що основним аргументом та доводом позовних вимог позивача щодо розірвання спірного договору, є погіршення стану родючості ґрунту земельної ділянки, на підставі чого позивач просить застосувати до спірних правовідносин правові норми, визначені ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі». Таким чином, предметом доказування у даній цивільній справі є якісний стан родючості ґрунту спірної земельної ділянки, а саме стан цієї ділянки до передачі в оренду відповідачеві та її стан на цей час, а також встановлення вини відповідача у погіршенні родючості ґрунту спірної земельної ділянки. +

Представник позивача проти призначення по справі експертизи категорично заперечувала, посилаючись на те, що у 2018 році через Комунальне підприємство «Регіональний центр природних ресурсів та екології» позивач звернулася до Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона» щодо отримання довідки-інформації стану агрохімічних показників ґрунтів її земельної ділянки за попередні роки та агрохімічного паспорту на наступний час. Позивачу була видана довідка про стан агрохімічних показників ґрунтів на момент останнього обстеження у 2011 році та агрохімічний паспорт за 2018 рік. Працівники КП «Регіональний центр природних ресурсів та екології» для розробки та видачі агрохімічного паспорту зробили відповідні проби ґрунту на земельній ділянці. Після отримання вказаної довідки і агрохімічного паспорту позивач вимушена була знову звернутися через КП «Регіональний центр природних ресурсів та екології» до Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона» для отримання висновку порівняльного аналізу даних довідки та агрохімічного паспорту, оскільки для цього потрібні спеціальні знання фахівців саме цієї установи. Співробітники Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона» з залученням депутатів Чкаловської селищної громади відібрали зразки гранту для проведення повторного лабораторного аналізу. 16.11.2018 року позивач отримала висновок за результатами лабораторного обстеження якості ґрунтів та порівняльного аналізу агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення на території Чкалівської селищної громади села Коробочкине Чугуївського району Харківської області, за яким вміст органічної речовини (гумусу) в переданій відповідачу в оренду земельної ділянки значно погіршився, змінився з показника 3,6% - в 2011 році на 2,7% - в 2018 році, що є значним погіршенням родючості ґрунтів і основною причиною погіршення родючості є господарська діяльність, тобто недотримання культури землеробства. На думку представника позивача, будь-яких сумнівів в об`єктивності проведених досліджень Харківською філією ДУ «Держгрунтохорона» та наданих даних агрохімічного паспорту і висновку за результатами обстеження якості ґрунтів немає. Однак, відповідач ставить під сумнів результати, зафіксовані в Агротехнічному паспорті земельної ділянки позивача, виданого на її замовлення Харківською філією ДУ «Держгрунтохорона», результати Висновку лабораторного обстеження якості ґрунтів та порівняльного аналізу агрохімічної паспортизації земельної ділянки зробленого цією ж державною установою.

Представник позивача вважала, що призначення по справі експертизи та її доручення Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. М.С. Бокаріуса не має сенсу, бо висновок експертизи не буде мати значення для суду тому, що цей заклад не має повноважень щодо лабораторних обстежень якості ґрунтів за показниками родючості. Всі дані щодо стану агрохімічних показників ґрунтів в цілому по Харківській області знаходяться тільки в Харківській філії ДУ «Держгрунтоохорона». Крім того позивач надіслала на адресу суду клопотання щодо виклику в судове засідання представника Харківської філії ДУ «Держгрунтохорони» для його допиту, оскільки це єдина установа, уповноважена державою, проводити науково-дослідні роботи у сфері охорони грунтів на їх родючості, раціонального використання та екологічної безпеки земель сільськогосподарського призначення.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 27 березня 2020 року клопотання представника відповідача Гуменного Т.З. про призначення судової ґрунтознавчої експертизи задоволено.

Призначено у справі за №636/4598/19 за позовом ОСОБА_1 до Сільськогосподарчого кооперативу «Вітязь» в особі голови Золотарьова М.І. про розірвання договору оренди земельної ділянки комплексну судову еколого-ґрунтознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експерту поставлені наступні питання: 1. Яким був агрохімічний стан та стан родючості ґрунту земельної ділянки, кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, до передачі її в оренду СК «Вітязь»? 2. Який агрохімічний стан та стан родючості ґрунту на час проведення експертизи земельної ділянки, кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області? 3. У випадку погіршення агрохімічного стану та стану родючості ґрунту земельної ділянки, кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, визначити причини такого погіршення? Чи могла господарська діяльність СК «Вітязь» призвести до цього? 4. У випадку погіршення агрохімічного стану та стану родючості ґрунту земельної ділянки, кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, які природні причини такого погіршення? Чи впливає на це підвищення середньої температури повітря внаслідок зміни кліматичних та погодних умов, протягом останніх 12 років, якщо так, то які показники погіршуються у першу чергу? 5. Чи є агрохімічний стан та стан родючості ґрунту на час проведення експертизи земельної ділянки кадастровий №:01:000:0589, площею 3,6781 гектарів, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, таким пошкодженням об`єкту оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки?

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвала суду мотивована тим, що а рамках справи заявлено вимогу припинити, шляхом розірвання, договір оренди земельної ділянки, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та скасувати його реєстрацію, на підставі того, що відповідачем допущені істотні порушення умов договору, а саме відповідач не дотримується екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів. Для перевірки вказаних фактів необхідні спеціальні знання, тому суд вважає за необхідне призначити по справі судову еколого-ґрунтознавчу експертизу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, та у задоволені клопотання про призначення у підготовчому засіданні експертизи відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що позивач надав до суду відповідь на відзив (попередньо надісланий відповідачу) в якому висловив свою незгоду в задоволенні клопотання про призначення експертизи, але суд взагалі не прийняв його письмові заперечення. Вважає, що будь-яких сумнівів в об`єктивності досліджень Харківською філією ДУ «Держгрунтохорона» та наданих даних агрохімічного паспорту і висновку за результатами обстеження якості грунту - немає. Вважає, що доцільно вирішити питання про призначення експертизи у судовому засіданні, а не в підготовчому. Посилаючись на п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» вважає, що суд не був позбавлений можливості призначити експертизу під час судового розгляду справи, але після допиту представника Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона». Поставлені в ухвалі питання експертам не відповідають правовій позиції Верховного Суду України щодо мети проведення експертизи за цією категорією справ викладеній у постанові Касаційного цивільного суду від 12 грудня 2018 року по справі № 143/1205/16-ц. Призначення експертизи є нічим іншим, як навмисне затягування судом процесу розгляду справи та упереджене ставлення до власника землі як однієї із сторін за даним спором.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Сільськогосподарського кооперативу «Вітязь» адвокат Гуменний Т.З. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін. Зазначає, що для вирішення цивільної справи № 636/4598/19 необхідні спеціальні знання в області ґрунтознавства, а також встановлення біологічних властивостей та хімічного складу земельної ділянки у відповідні періоди, у зв`язку з чим для повного, об`єктивного, обґрунтованого та правильного вирішення справи у точній відповідності із законом судом вирішено питання про призначення судової ґрунтознавчої експертизи, оскільки предметом цивільно-правового спору у ній є спеціальні знання в області родючості гранті та їх якісного, хімічного складу.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для повного та правильного з`ясування обставин справи в межах предмету та підстав порушеного ОСОБА_1 позову необхідні спеціальні знання.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Судом встановлено, що предметом позову є розірвання договору оренди землі з підстав недотримання відповідачем екологічної безпеки землекористування та збереження родючості ґрунтів земельних ділянок, що передані йому в оренду власниками землі (а.с. 2-8).

Не погоджуючись з доводами позивача щодо обґрунтування позовних вимог відповідач просив суд призначити експертизу, оскільки для вирішення справи необхідні спеціальні знання в області ґрунтознавства, а також встановлення біологічних властивостей та хімічного складу земельної ділянки.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Так, за клопотанням представника відповідача - ОСОБА_5 суд призначив у справі судову ґрунтознавчу експертизу

Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Вказана обставина, на яку позивач посилається як на підставу своїх вимог, а також відсутність у справі висновку експерта з питань судової-ґрунтознавчої експертизи, є підставою для призначення судом експертизи.

Надання оцінки ухвалі суду про призначення експертизи з точки зору належності та допустимості можливого висновку експерта, як доказу у справі, відноситься до виключної компетенції суду, який розглядає справу по суті, а тому не може бути підставою до скасування оскаржуваної ухвали.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (ст. 110 ЦПК України).

Отже, висновок експерта судом буде оцінюватись разом з іншими доказами у справі, права на подання яких відповідач не позбавлений.

Що ж стосується доводів апеляційної скарги про призначення експертизи під час підготовчого судового засідання, а не під час судового розгляду справи колегія суддів вважає що вони є безпідставні з урахуванням вимог Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), який набув чинності 15 грудня 2017 року.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

Для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання (ч. 1 ст. 196).

У підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (п. 3, 7, 9 ч. 2 ст. 197 ЦПК України).

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.ч. 5.8 ст. 83 ЦПК України).

Разом з тим, завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

При цьому, під час судового розгляду справи суд відповідно до вимог ст. 222 ЦПК України з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

З урахуванням вищезазначених вимог ЦПК України вбачається, що при призначенні експертизи під час підготовчого судового засідання судом першої інстанції дотримано вимоги процесуального законодавства. При цьому, посилання представника позивача на п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» не є підставою для скасування судового рішення ухваленого відповідно до норм законодавства чинних на час вчинення окремих процесуальних дій.

Посилання на висновок Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 грудня 2018 року по справі № 143/1205/16-ц не є підставою для зміни чи скасування судового рішення, оскільки направляючи справу для продовження розгляду до суду апеляційного інстанції, суд касаційної висловлював свою позицією щодо суті спору, а не належності доказу для обґрунтування заперечень на позовну заяву та наданих доказів в її обґрунтування.

Незгода позивача з питаннями, які визначив суд, не перешкоджала позивачу та її представнику запропонувати суду питання, роз`яснення яких на їхню думку, потребує висновку експерта.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги в тій частині, що судом першої інстанції при призначенні експертизи не було враховано позицію позивача щодо заявленого представником відповідача клопотання, колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки в силу ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, що входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

За змістом п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі ст. 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у ст.ст. 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Таким чином, призначення експертизи за результатами розгляду клопотання відповідача в обґрунтування заперечень на позовну заяву та доказів наданих для їх обґрунтування, є елементом права на справедливий розгляд справи та відповідає принципу змагальності та рівності сторін.

Доводи апеляційної скарги про те, що при вирішенні питання про призначення експертизи судом не враховані дослідження Харківської філії ДУ «Держгрунтохорона», надані данні агрохімічного паспорту і висновки за результатами обстеження якості ґрунту, колегія суддів не враховує, оскільки останні суперечать положенням ст. 89 ЦПК України, якою, зокрема, передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Зупинення провадження у справі не є затягуванням судом процесу розгляду справи, оскільки відповідно до ст.125 ЦПК України зупинення провадження у справі зупиняє перебіг процесуальних строків.

Суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст. 375 ЦПК України залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 27 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст рішення складено 20 серпня 2020 року.

Головуючий О.Ю.Тичкова

Судді С.С. Кругова

Н.П. Пилипчук