КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9184/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

1 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

Суддя - доповідач: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

Розглянувши в порядку ст. 369 ЦПК України цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва, постановлену суддею Сирбул О.Ф. 23 квітня 2020 року про визнання позовної заяви неподаною та повернення позивачу по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про перерахунок боргу,

У С Т А Н О В И Л А :

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеною позовною заявою до ОСОБА_2 .

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 квітня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про перерахунок боргу - визнано неподаною та повернено позивачу.

Не погодившись із ухвалою суду, 05.06.2020 ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, мотивуючи тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для відкриття провадження по справі, порушено норми матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

За положенням ч.2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду зазначені в п.1,5,6,9,10,14,19,37-40.

Відповідно до ст..353 ч.1 п.6 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві.

Зважаючи на вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її заявнику, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не усунув недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 02.04.2020 року, частково, а саме не виконав вимог п.9 та п. 10 ч.3 ст. 175 ЦПК України, а також не надав належних доказів сплати судового збору.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 2 квітня 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про перерахунок боргу залишено без руху з наданням строку для виправлення недоліків, а саме направлення на адресу суду нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків та оригіналу документу про сплату судового збору.

Із матеріалів справи убачається, що на виконання вимог ухвали позивач направив нову редакцію позовної заяви та три клопотання про зменшення розміру судового збору, про відстрочення сплати судового збору та про звільнення від сплати судового збору, мотивуючи свої вимоги майновим станом, який не дозволяє сплатити судовий збір.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 квітня 2020 року в задоволенні зазначених клопотань відмовлено.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплатиє правом суду за наявності переліку умов, визначених законом.

Наведені у Законі України «Про судовий збір» випадки звільнення від сплати судового збору є вичерпними і апелянт не надала доказів на підтвердження того, що вона користується пільгами, які дозволяють звільнити її від сплати судового збору.

В той же час у разі, якщо особа, яка звертається до суду з позовом, та на яку не розповсюджуються визначені Законом пільги щодо звільнення від сплати судового збору, має незадовільний майновий стан, вона може звернутися до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору (ст. 82 ЦПК України, ст. 88 КАС України).

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Оскільки позивач не виконав вимогу ухвали суду від 2 квітня 2020 року, суд правомірно визнав позовну заяву неподаною та повернув її позивачу.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала скасуванню.

Повернення позовної заяви позивачу не перешкоджає подачі цього позову до суду після сплати судового збору в установленому законом порядку.

Керуючись ст. 367, 374, 379 ЦПК України колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 квітня 2020 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційном у порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 1 вересня 2020 року.

Суддя - доповідач:

Судді: