Дата документу 04.09.2020
Провадження №2/937/2614/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2020 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі головуючого судді Честнєйшої Ю.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Строкань Євген Васильович до Мелітопольської міської ради, треті особи приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Мозгіна Ольга Петрівна, Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування, в якому просить визнати за позивачем право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , а також на грошові кошти, що належать спадкодавцеві, які знаходяться на р/р АТ КБ «Приватбанк» (вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, 01001).

12 серпня 2020 року ухвалою суду вказана позовна заява була залишена без руху у відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України та позивачу наданий строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, а саме:

- зазначення доказів на підтвердження проживання позивача на момент відкриття спадщини разом зі спадкодавцем своєю матір`ю за адресою: АДРЕСА_2 ;

- зазначення та надання доказів на підтвердження обсягу спадкового майна після смерті ОСОБА_2 , зокрема грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках АТ КБ «Приватбанк», а також конкретизація змісту позовних вимог щодо визнання за позивачем права власності на грошові кошти, з уточненням їх розміру. Зазначення про вжиті позивачем заходи для отримання від АТ КБ «Приватбанк» інформації про відкриті розрахункові рахунки на ім`я ОСОБА_2 , та інформації про розмір грошових коштів та нарахованих по ним відсотках, що знаходяться на цих рахунках та зазначення доказів вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів, та підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

- обґрунтування позивачем способу захисту своїх прав як визнання за ним права власності на спадкове майно, зазначення, яким чином не визнаються, оспорюються або порушуються його права з боку відповідача за умови, що з матеріалів справи вбачається, що позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та оформленні спадкових справ, саме через пропуск ним строку для подання заяви про прийняття спадщини;

- виконання вимог законодавства в частині надання доказів на підтвердження сплати судового збору шляхом сплати судового збору з урахуванням визначеної ним ціни позову, розмір якої залежить від правильного визначення вартості всього обсягу спадкового майна на час звернення до суду, в тому числі сум грошових коштів, право власності на які просить визнати за ним позивач.

Крім того, позивачем при зверненні до суду до позовної заяви, всупереч вимогам чинного законодавства України, було додано дублікат, а не оригінал, квитанції №4000-28-064/С від 28 лютого 2019 року про сплату судового збору.

Вказану ухвалу суду представник позивача отримав 31.08.2020, що також підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

03.09.2020 на виконання вказаної ували суду від представника позивача - адвоката Строканя Є.В. до суду надійшла заява, до якої долучено оригінал квитанції про сплату судового збору №П381/9312800/1 від 03.09.2020 на суму 1284,31 грн., а також 3 примірники фотокопій зазначеної квитанції.

Інші недоліки, зазначені в ухвалі суду від 12.08.2020, представником позивача не усунені.

Вимоги щодо належного оформлення позовної заяви викладені в статтях 175-177 ЦПК України.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви суддя перевіряє чи має заявник, відповідно до ст. 4 ЦПК України право на порушення справи, чи відповідають форма і зміст заяви вимогам закону, чи дотримані правила підсудності чи не має інших, встановлених законом перешкод для порушення справи в суді.

Позовна заява це зовнішня форма вираження позову, спосіб існування позову як вимоги про захист права, свободи чи інтересу. У зв`язку з цим форма завжди має службове призначення, тобто службова роль позовної заяви як форми позову в тому, що в ній відображаються елементи позову (предмет, підстави, сторони), а також інші відомості, необхідні для правильного і швидкого вирішення справи. Призначення позовної заяви як форми позову в тому, щоб довести до відома суду та інших осіб, які визначені учасниками правовідносин, суть вимог позивача, який звертається в суд за захистом своїх чи в передбачених законом випадках прав, свобод чи інтересів інших осіб.

Так, суд повинен з`ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав).

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження по справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті. Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і яким доказами це підтверджується.

Саме на позивача покладено тягар доказування. Серед іншого це стосується доведення фактів наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку цього пред`явлення.

Отже, із аналізу статті 175 ЦПК України вбачається, що зміст позовної заяви фактично повинен складатись із: вступної, мотивувальної та прохальної частини, а також із додатку до позовної заяви.

Тобто позовна заява має містити в обов`язковому порядку прохальну частину, у якій позивач відтворює зміст позову спосіб захисту своїх прав та інтересів, який він просить застосувати суд. Зміст позову це частина позову, яка відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу про здійснення певних дій, пов`язаних із застосуванням конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного права. Натомість предмет позову це матеріально правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити рішення.

Таким чином, вже на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо наявності передумов права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (зокрема, через невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

На виконання вимог суду щодо усунення недоліків представник позивача подав заяву про усунення недоліків, в якій взагалі не виклав відповіді та обставини щодо визначених судом недоліків, а лише вказав, що 31.08.2020 ним було отримано ухвалу суду від 12.08.2020 про залишення вказаного позову без руху та долучив до вказаної заяви оригінал квитанції про сплату судового збору з урахуванням лише однієї позовної вимоги.

Таким чином, станом на 04.09.2020 недоліки, зазначені в ухвалі суду від 12.08.2020, позивачем не усунені.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Строкань Євген Васильович до Мелітопольської міської ради, треті особи приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Мозгіна Ольга Петрівна, Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про визнання права власності в порядку спадкування, слід вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 315, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Строкань Євген Васильович до Мелітопольської міської ради, треті особи приватний нотаріус Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області Мозгіна Ольга Петрівна, Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про визнання права власності в порядку спадкування - визнати неподаною та повернути позивачу разом із доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Ю.О. Честнєйша