Справа № 199/8265/19
УХВАЛА

10 серпня 2020 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Богун О.О.,

при секретареві Рудові І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування житловим приміщенням задоволено в повному обсязі.

25.07.2020 відповідачем подано до суду заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що із вказаним рішенням суду відповідач не згодний, оскільки його неявка в судові засідання була викликана тим, що він не був належним чином повідомлений про дату судового засідання, під час якого ухвалювалось рішення.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце засідання повідомленні належним чином, а тому їх неявка не перешкоджає розгляду заяви згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини проголошено право на справедливий судовий розгляд.

З практики Європейського Суду випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом (рішення ЄСПЛ «Надточій проти України», «Гурепка проти України №2»).

За змістом ст.ст. 5,12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності сторін, змагальності та диспозитивності.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 199/8265/19, заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 18 червня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування житловим приміщенням задоволено в повному обсязі (а.с. 81-85).

У позовній заяві зазначено адресу відповідача ОСОБА_3 АДРЕСА_1 (а.с. 4), за якою направлялися судові повістки відповідачу ОСОБА_1 .

Крім того, представник відповідача ОСОБА_4 , приймала участь в судовому засіданні 29.01.2020, та була сповіщена про дату наступного судового засідання на 11.03.2020, про що в матеріалах справи міститься відповідна розписка (а.с. 48). Далі, представником позивача надавалися заяви про відкладення судових засідань, призначених на 11.03.2020 (а.с. 52), 01.04.2020 (а.с. 57), 23.04.2020 (а.с. 63), 13.05.2020 (а.с. 67).

Таким чином, доводи відповідача про те, що його не було повідомлено про розгляд справи є необґрунтованими. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи у спосіб, передбачений ЦПК України. Під час розгляду справи судом досліджені всі обставини, дослідженні всі докази, надана їм належна оцінка. У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення. На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 284-288, 260, 261 ЦПК України, - ПОСТАНОВИВ: Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користування житловим приміщенням - залишити без задоволення. Роз`яснити заявникам, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Богун

10.08.2020