Справа № 589/3723/16-ц
Провадження № 2/589/12/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2020 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Курбанової А.Р.,

за участю секретаря судового засідання Юрочко Л.М.,

представника відповідача - Шосткинського міськрайонного відділу ДВС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) - Лукашової О.Б.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Шосткинського міськрайонного відділу ДВС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про виключення із акту опису і арешту 1/2 частини спільного майна подружжя, визнання права власності на це майно, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області знаходиться цивільна справа № 589/3723/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Шосткинського міськрайонного відділу ДВС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про виключення із акту опису і арешту 1/2 частини спільного майна подружжя, визнання права власності на це майно.

В судове засідання 17.07.2020р. позивач не з`явилася, цього ж дня через канцелярію суду звернулась з заявою про відкладення судового засідання. В обґрунтування зазначила, що її чоловік ОСОБА_3 є інвалідом першої групи, наразі він перебуває у тяжкому стані після гіпертонічного кризу та потребує постійного догляду, при цьому позивач просила не розглядати справу без її участі.

Представник позивача в судове засідання також не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив. Будь-яких заяв чи клопотань не надав.

В свою чергу, представник ДВС заявила клопотання про залишення даного позову без розгляду, оскільки позивач неодноразово не з`являється в судові засідання. Зауважила, що підстави, на які посилається позивач, обґрунтовуючи неможливість своєї явки в судове засідання, у жодному разі не можуть бути перепоною для явки в судове засідання її представника, який в дане судове засідання також не з`явився.

ОСОБА_1 підтримав клопотання державного виконавця, зазначає, що ОСОБА_2 вже вкотре не з`являється в судове засідання.

Відповідачі ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, останній звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши думку представника ДВС, ОСОБА_1 , перевіривши доводи клопотання про залишення позову без розгляду, суд дійшов до наступного.

03.07.2017р. справа була прийнята до провадження даним складом суду, при цьому ще з 06.03.2017р. провадження у справі було зупинено.

Ухвалою суду від 12.07.2019р. провадження у даній справі було поновлено та з того часу позивач ОСОБА_2 лише один раз з`явилась в судове засідання.

Так, 06.11.2019р. ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Через канцелярію суду звернулась з заявою про відкладення розгляду справи, у зв`язку із перебуванням на лікарняному. На підтвердження поважності причини неявки до заяви долучила листок непрацездатності серії НОМЕР_1 від 04.11.2019р. /т.с. 2 а.с. 76/, режим лікування - амбулаторний.

В подальшому 24.01.2020р. судове засідання було відкладено на 13.03.2020р. за клопотанням державного виконавця та для надання позивачу можливості скористатися правовою допомогою, при цьому позивач у судовому засіданні 24.01.2020р. була присутня.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.03.2020р. ОСОБА_2 уклала з адвокатом Вєтохою Андрієм Сергійовичем договір про надання правової допомоги.

Разом з тим, 13.03.2020р. ані представник позивача, ані сама ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, остання 13.03.2020р. через канцелярію суду подала заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку з її поганим самопочуттям, також в цій заяві просила не розглядати справу без її участі.

Як вже було зазначено, в судове засідання 17.07.2020р. ОСОБА_2 не з`явилася та просила судове засідання відкласти у зв`язку з хворобою чоловіка та необхідністю догляду за ним. На підтвердження доводів, покладених в обгрунтування своєї заяви, до останньої додала копію довідки до акта огляду МСЕК серії 12 ААБ № 379455 від 26.11.2019р. та виписку із медичної карти амбулаторного хворого ОСОБА_3 від 15.07.2020р., згідно з якою останній з 15.07.2020р. перебуває на амбулаторному лікуванні з діагнозом гіпертонічна хвороба та за рекомендаціями лікаря потребує постійного стороннього догляду.

Беручи до уваги викладене, слід зауважити, що звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи або ж залучити до участі у справі свого представника, що в даному випадку і зробила позивач, однак представник в судові засідання, з метою представництва інтересів позивача у суді, також не з`явився.

Слід зазначити, що правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такого висновку дійшов і Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 22.05.2019, справа № 310/12817/13), позиція якого для суду першої інстанції є обов`язковою.

При цьому, у даному випадку ОСОБА_2 володіла інформацією про час та дати судових засідань, що беззаперечно підтверджується її заявами, в яких вона клопоче про відкладення судового засідання, зазначаючи час та дату його призначення у кожному окремому випадку.

За вищевикладених обставин, з урахуванням відсутності заяви про розгляд справи без участі позивача, суд вважає за необхідне клопотання представника відділу державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) задовольнити, а позовну заяву ОСОБА_2 - залишити без розгляду. Наведене виключає задоволення клопотання позивача про відкладення розгляду в даному судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. 258-261 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відділу державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) задовольнити.

Позов ОСОБА_2 - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення підстав, з яких позов був залишений без розгляду, він має право звернутися до суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Повний текст ухвали складений 22.07.2020р.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова