УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті Соснівським районним судом м. Черкаси в ході розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно та визнання особи спадкоємцем, шляхом скасування арешту квартири АДРЕСА_1 .

Заяву обґрунтовує тим, що 18 березня 2004 року суддею Соснівського районного суду м. Черкаси Чепурним В.П. в ході розгляду вказаної цивільної справи було вжито заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_2 . Заявник не є учасником справи, про результати її розгляду заявнику не відомо. На підставі рішення Виконавчого комітету м. Черкаси від 15 березня 2006 року № 148 і ордеру на житлове приміщення, заявник вселилась у вказану квартиру та шляхом здійснення безоплатної приватизації набула права власності на вказане нерухоме майно.

Після набуття права власності на вказану квартиру, заявник випадково дізналась, що ухвалою Соснівського районного суду від 18 березня 2004 року у вказаній справі з метою забезпечення позову накладений арешт на квартиру АДРЕСА_1 , який до цього часу не скасований.

Суд, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 4,5 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена.

Відповідно до п. 9 постанови № 5 Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Заявник - ОСОБА_1 не є учасником у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно, а тому не може звертатися до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову у вказаній цивільній справі. Заявнику слід роз`яснити, що з метою зняття арешту з майна вона має право звернутися до суду з відповідним позовом.

На підставі викладеного керуючись ст.158 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона може звернутись до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Борєйко