У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2020 року м. Селидове

Суддя Селидівського міського суду Донецької області Капітонов В.І., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Авдіївського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом до Авдіївського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту нерухомого майна. Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначив, що для оформлення своїх прав на спадкове майно, у вигляді житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке залишилося після смерті батька ОСОБА_2 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак, під час оформлення права власності на спадкове нерухоме майно, йому стало відомо про існування обтяження на вищевказаний об`єкт нерухомості. У зв`язку з чим просить зняти арешт вищевказаного об`єкту нерухомості, що накладений постановою ДВС в Ясинуватсько-Авдіївському районі серія АА № 319969 від 13.10.2016 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що позовну заяв слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Суд звертає увагу позивача, згідно ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Натомість, звертаючись до суду з позовом про зняття арешту з нерухомого майна, яке він вважає своєю власністю набутою в порядку спадкування, позивач не заявляє позовних вимог щодо визнання про права власності на нерухоме майно, в порядку спадкування.

Крім того, в своїй постанові № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, зазначив, що відповідачами в справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Згідно ч. 3 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Слід зауважити, що позивач не залучає у якості співвідповідача у справі, стягувача у виконавчому провадженні, в інтересах якого було накладено арешт, та не зазначає відомостей про вищевказану особу, що в свою чергу позбавляє можливості суду при відкритті провадження у справі, вирішити питання про залучення вказаної особи до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно п. п. 5-6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спор.

Згідно роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що містяться у листі № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Натомість, позивачем до позовної заяви не додано обґрунтованої постанови нотаріусу, щодо відмови у видачі позивачу свідоцтва про право власності на спадкове майно чи то відмови у вчиненні нотаріальної дії, з підстав зазначених в позовній заяві.

Поза увагою суду не залишається і той факт, що в своїй постанові постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» пленум Верховного Суду України зазначив, що відповідачами у справах про спадкування є спадкоємці померлого, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Натомість, позивач в позовній заяві не зазначає щодо наявності чи то відсутності інших осіб-спадкоємців, на права та обов`язки яких може вплинути рішення суду та не залучає їх до участі у справі в якості співвідповідачів чи то третіх осіб.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Слід зауважити, що позивач обґрунтовуючи позовні вимоги посилається на те, що матеріали виконавчого провадження, в рамках якого було накладено арешт, знищено, але не додає до позовної заяви жодного доказу в підтвердження вищевказаного факту.

Таким чином, позовна заява та додані до неї документи не містять в собі визначальні даних на підставі яких суд може дійти висновків щодо наявності або відсутності підстав для відкриття провадження у справі, що є підставою для залишення позовної заяви без руху у відповідності до положень ст. 185 ЦПК України, і тільки після з`ясування вказаних обставин суд може прийняти обґрунтоване рішення щодо відкриття провадження.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, надані із позовною заявою в якості доказів копії документів, не засвідчені належним чином та не містять дати їх засвідчення

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Авдіївського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту нерухомого майна залишити без руху.

Надати позивачу строк 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме: оформити позовну заяву відповідно до вимог ст. ст. 175-177 ЦПК України.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовну заяву вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Капітонов