overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 489/3296/20
Номер провадження 2-н/489/577/20
Ухвала

про відмову у видачі судового наказу щодо частини вимог

03 серпня 2020 року місто Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва у складі судді Кокорєва Вячеслава Валентиновича, розглянувши заяву № 17638/20-Вх ТОвариство з обмеженою відповідальністю "Миколаївгаз Збут"" (далі - ТОВ "Миколаївгаз Збут" або заявник) про видачу судового наказу за вимогою про стягнення боргу за спожитий природний газ з боржника - ОСОБА_1 ,

встановив

Заявником подано до суду заяву про стягнення боргу за спожитий природний газ

Як вбачається із заяви, частина платежів, які просить стягнути заявник знаходяться поза межами трирічного строку позовної давності.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Згідно з приписами п. 5 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо з моменту виникнення права вимоги пройшов строк, який перевищує позовну давність, встановлену законом для такої вимоги, або пройшов строк, встановлений законом для пред`явлення позову в суд за такою вимогою.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 165 ЦПК України у разі якщо в заяві про видачу судового наказу містяться вимоги, частина з яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суд постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу лише в частині цих вимог.

Суд вважає, що в межах наказного провадження стягненню підлягає сума боргу, яка складається з нарахованих, в межах трирічного строку позовної давності, щомісячних платежів за мінусом сплачених боржником платежів за цей період.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що необхідно відмовити у видачі судового наказу за вимогами про стягнення платежів нарахованих поза межами трирічного строку позовної давності, а в іншій частині видати судовий наказ.

Разом з тим, суд роз`яснює, що заявник у цьому випадку має право звернутися з вимогами по яким відмовлено у видачі наказу у позовному порядку.

Керуючись п. 5 ч. 1 та ч. 3 ст. 165 ЦПК України суд

ухвалив

Відмовити у видачі судового наказу щодо частини вимог у справі № 489/3296/20 (номер провадження 2-н/489/577/20) за заявоюТОВ "Миколаївгаз Збут" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з боржника - ОСОБА_1 , боргу за спожитий природний газ, нарахованого до 17 липня 2017 року в сумі 5 833, 83 грн.

Ухвалу може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана ним протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. В. Кокорєв
У Х В А Л А

іменем України

19 серпня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом.

Позов не відповідає вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України, а саме позов не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує вимоги позову в частині розміру аліментів, які остання просить стягнути з відповідача, до позову не надано доказів на підтвердження вимог позову в цій частині.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи вказане, позивачам необхідно усунути недоліки позову, шляхом виконання вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України.

Залишення позову без руху з зазначених вище підстав не є по своїй суті обмеженням права на доступ до суду, оскільки відповідає вимогам закону та основним засадам цивільного судочинства, та є необхідним для справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб та строк їх усунення.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 19.08.2020

Суддя О.Б. Саламон
Справа № 310/2492/20
2/310/1411/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2020 рокум. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі: головуючого судді Черткової Н.І., за участю секретаря судового засідання Димової Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження клопотання відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бердянського міськрайонного суду Запорізької області знаходиться вищевказана цивільна справа.

30.07.2020 року відповідачем ОСОБА_1 було надано до суду письмове клопотання про зупинення провадження по зазначеній цивільній справі до розгляду Бердянським міськрайонним судом Запорізької області цивільної справи № 310/2774/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та усунення порушення прав власника, оскільки, на його думку, позовні вимоги про визнання його таким, що втратив користування житловим приміщенням розгляду по суті не підлягають, оскільки право власності на вказаний об`єкт нерухомості оскаржується.

Дослідивши надані письмові матеріали справи, суд вважає, що клопотання відповідача не підлягає задоволенню з огляду на таке.

У відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

З клопотання відповідача вбачається, що за вимогами заявленими в цій справі, фактично мають бути вирішені права члена сім"ї щодо користування житловим приміщенням власника.

Втім, як слідує із змісту позову, вимоги про визнання права власності на спірний будинок не заявлені.

Стаття 405 ЦК України передбачає, що члени сім`ї власник, житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Названою нормою закону закріплено право члена сім"ї на користування житловим приміщенням належним власнику навіть за відсутності у члена сім"ї права власності на майно.

В такому разі, уявляється, що спір у справі про поділ майна подружжя, хоч і вирішує правомочність дружини і чоловіка щодо спірного майна, однак не є вирішальним щодо неможливості подальшого провадження у цій справі.

Виходячи з наведеного, у суду не має підстав для зупинення провадження у справі і задоволення клопотання з цього приводу.

Таким чином, у суду на теперішній час немає жодних підстав для застосування положень п. 6 ч. 1 ст. 251 ЦПК України за таких обставин.

Керуючись п. 2 ч.1 ст. 252 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про зупинення провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 17 серпня 2020 року

Суддя Н.І. Черткова
Справа № 296/6190/20
У Х В А Л А

Іменем України

14 серпня 2020 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К.В., ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

1.1. 22.07.2020 до Корольовського районного суду м. Житомира надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

1.2. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, справа 296/6190/20 передана на розгляд судді Шалоті К.В.

1.3. Відповідно до відомостей з Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

ІІ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

2.1. Відповідно до частини першої статті 27 Цивільного процесуального кодексу України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

2.2. За змістом частини другою статті 28 Цивільного процесуального кодексу України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти [...].

2.3. Згідно із пунктом першим частини першої статті 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

IІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

3.1. З матеріалів справи вбачається, що відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що відноситься до території Богунського району м. Житомира.

3.2. При цьому, у позовній заяві позивач вказує, що зареєстрованих дітей у шлюбі сторони не мають, а тому відсутні підстави для застосування правил альтернативної підсудності, передбачені статтею 28 Цивільного процесуального кодексу України.

3.3. За таких обставин, суддя дійшов висновку, що справа №296/6190/20 не відноситься до територіальної юрисдикції Корольовського районного суду міста Житомира та підлягає переданню за підсудністю до Богунського районного суду міста Житомира.

Керуючись статтями 27, 28, 31, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

1. Цивільну справу №296/6190/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за підсудністю до Богунського районного суду міста Житомира (10014, м. Житомир, майдан Соборний, 1).

2. Передачу справи до Богунського районного суду міста Житомира за підсудністю здійснити на підставі цієї ухвали не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту їх підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя К. В. Шалота
Справа № 502/1025/20
КІЛІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

18 серпня 2020 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Маслеников О.А.

розглянувши позов: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 в інтересах ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ;

до відповідача: Кілійської міської ради Одеської області, м. Кілія Одеської області, вул. Миру, 57;

третя особа: ОСОБА_3 , АДРЕСА_3 ;

про: визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача до Кілійського районного суду Одеської області з позовом до Кілійської міської ради Одеської області, третя особа: ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2020 року зазначену справу передано для розгляду судді Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_4 .

Згідно протоколу повторно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2020 року, у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_4 на підставі Рішення Вищої Ради Правосуддя України від 25.06.2020 року № 1973/0/15-20 та розпорядження № 184/20 справу передано на розгляд судді Кілійського районного суду Одеської області Масленикову О. А

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.176, 178 ЦПК України та відповідно до ст. 31 ЦПК України підсудна Кілійському районному суду Одеської області.

Підстав для повернення заяви або відмови у відкриті провадження по справі, визначених ст. ст. 186-187 ЦПК України, не встановлено.

Згідно ч. 4 ст. 274 ЦПК України справу не може бути розглянуто в порядку спрощеного провадження, в зв`язку з чим слід призначити підготовче судове засідання.

Клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, вирішення яких не потребує виклику сторін не заявлено.

Керуючись ч. 5 ст. 128, ст. 187 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 502/1025/20.

Призначити підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи на 29.09.2020 року о 12-ій годині у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області, вул. Миру, 19, одноособово під головуванням судді Масленикова О.А.

Направити учасникам справи копію ухвали, а відповідачу також копію позовної заяви з додатками та запропонувати протягом 15 днів з дня отримання копії даної ухвали подати відзив з запереченнями проти позову, до якого додати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази ненадані позивачем, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: https://kl.od.court.gov.ua/sud1513/gromadyanam/csz/.

Роз`яснити відповідачу положення ч. 2 ст. 191 ЦПК України згідно якого у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кілійського районного суду О. А. Маслеников
Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/767/20
Провадження № 2-н/494/56/20
СУДОВИЙ НАКАЗ
11.08 2020 року м. Березівка
Суддя Березівського районного суду Одеської області Римар І.А., розглянувши заяву акціонерного товариства «Одесаобленерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості, боржник ОСОБА_1 .
Споживач оплату за спожиту електроенергію не виконував, у зв`язку з чим утворилася заборгованість за спожиту електричну енергію.
Відповідно до ч.1 ст.903 Цивільного кодексу України (далі- ЦК України) , якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ст.615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.
Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Керуючись ст.ст. 615, 625 ЦК України, ст.ст.160-169,172 ЦПК України -
Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.
Копію судового наказу одночасно з копією заяви стягувача і копіями доданих до неї документів надіслати рекомендованим листом із повідомленням боржнику.
Повідомити боржника про те, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядав обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Судовий наказ набирає законної сили та пред`являється до виконання у разі ненадходження заяви про його скасування від боржника протягом п`яти днів після закінчення п`ятнадцятиденного строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу (ст. ст.170,171,172 ЦПК України).
Відповідно дост.172 ЦПК Україниу разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Відповідно до п.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суддя: Римар І.А.
н/п 2/174/241/2020
У Х В А Л А

про поновлення провадження у справі

20 серпня 2020 року м.Вільногірськ

Суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області Борцова А.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТ Україна», Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА «ТЕХНОКОМПЛЕКС» про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 11.04.2019 року провадження у даній справі зупинено до набрання законної сили рішенням у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, набутого в період шлюбу.

28.07.2020 року Дніпровським апеляційним судом винесено постанову у справі № 174/391/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, набутого в період шлюбу та змінено в частині рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 29.11.2019 року у даній справі, вказана постанова суду апеляційної інстанції набрала законної сили 28.07.2020року.

Відповідно ст.254 ЦПК України, провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується.

Таким чином, оскільки обставини, які викликали зупинення провадження усунуто, провадження у справі слід поновити та призначити справу до розгляду у судовому засіданні.

Керуючись ст. 254 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «ІТ Україна», Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА «ТЕХНОКОМПЛЕКС» про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля поновити.

Справу призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 24 вересня 2020 року на 10 год. 30 хв.

В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: А.А. Борцова
справа №619/2741/20
провадження №2-н/619/302/20
С У Д О В И Й Н А К А З
11 серпня 2020 року Дергачівський районний суд
у складі головуючого - судді - Жорняк О.М.,
розглянувши заяву про видачу судового наказу:
боржники: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;
ОСОБА_2 , 1982 року народження,проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення заборгованості за централізоване опалення та гарячу воду,-
Відповідно до ст.167 ЦПК України розгляд заяви про видачу судового наказу проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ.
Керуючись ст.ст. 167-170, 172 ЦПК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-ІV, «Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених Постановою КМ України №572 від 08.10.1992, «Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених Постановою КМ України №630 від 21.07.2005, суд
Суд повідомляє про те, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Після видачі судового наказу не пізніше наступного дня надіслати боржникові копію судового наказу рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Одночасно з копією судового наказу боржникові надіслати копію заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.
Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований у порядку, передбаченому розділом - ІІ Цивільного процесуального кодексу України.
Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву до Дергачівського районного суду Харківської області про його скасування.
Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі та повинна відповідати вимогам, встановленим частинами 3-5 ст.170 ЦПК України.
У разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Другий примірник судового наказу видати під розписку або надіслати стягувачу рекомендованим листом із повідомленням про вручення після набрання ним законної сили.

Суддя О. М. Жорняк