Єдиний унікальний номер: 448/155/20
Провадження № 2/448/307/20
І м е н е м У к р а ї н и
27.07.2020 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Кічака Ю.В.,
при секретарі судового засідання Керницької Л.М.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_3 . Стверджує, що після смерті останньої залишилось спадкове майно, в тому числі земельна ділянка передана для сільськогосподарського використання, яка розташована на території Дмитровицької сільської ради Мостиського району Львівської області, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №011710 від 19.04.2001р.
Зазначає, що у встановлений законом строк не звернувся у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки у період з 2001-2003р. хворів та періодично перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується записами із його медичної картки.
Вказує, що проблеми із здоров`ям та регулярне лікування ускладнювали йому належним чином оформити спадкові права.
Вважає, що пропустив строк подачі заяви в нотаріальну контору з поважних причин, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, а подав через канцелярію суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд слухати справу у його відсутності.
Представник відповідача Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської областів судове засідання не з`явився, проте подав заяву, в якій вказав, що проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить справу слухати у його відсутності.
Відповідач - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, а подав через канцелярію суду заяву, в якій зазначив, що проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить справу слухати у його відсутності.
Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори Львівської області в судове засідання не з`явився, проте надіслав заяву-повідомлення №01-16/107; копію сторінок спадкової справи №136/06, заведену після смерті ОСОБА_3 ; інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13.04.2020р. №59997751, з якої слідує, що після смерті ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу №136/06, яка знаходиться на зберіганні в Мостиській державній нотаріальній конторі Львівської області; інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №59997759 від 13.04.2020р., згідно якого спадкодавцем ОСОБА_3 , заповіт за життя не складався. Просив розглядати дану справу у його (представника) відсутності.
У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.3 ст.12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_3 .
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно, яке їй належало, в тому числі на земельну ділянку площею 2,3117га, передану для сільськогосподарського використання, яка розташована на території Дмитровицької сільської ради Мостиського району Львівської області, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №011710 від 19.04.2001р.
Згідно матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_3 за життя своїм майном не розпорядилася. У зв`язку з відсутністю заповіту, спадкування здійснюється за законом.
На час смерті спадкодавця (матері) ОСОБА_3 позивач ОСОБА_1 не вступив в управління та володіння своїм спадковим майном, а після його смерті у встановлений законом строк не звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини.
Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області від 26.12.2019р. за №742, - ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час смерті була зареєстрована та проживала за адресою: с.Дмитровичі Мостиського району Львівської області. На час смерті разом з нею за вказаною адресою проживали та були зареєстровані: її син ОСОБА_2 (відповідач) та внучка ОСОБА_4 .
Як вбачається з матеріалів справи, зокрема копій сторінок спадкової справи №136/06, заведеної після смерті спадкодавця (матері позивача) ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - її син (відповідач) ОСОБА_2 30.03.2006р. звернувся в нотаріальну контору із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом та отримав Свідоцтво про право на спадщину за законом на частину спадкового майна. Спадщина, на яку видане свідоцтво, складається із: майнового паю в розмірі 3383 гривень або 0.5 відсотків загальної вартості майна пайового фонду ПА ім.Шевченка с.Дмитровичі Мостиського району Львівської області, який становить на 01.04.2001р. 692558грн.
За змістом ч.ч.4, 5 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК (2004 року), відносини спадкування регулюються нормами ЦК (2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 1.01.2004. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1.01.2004) або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року.
Оскільки ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто спадщина після її смерті відкрилась до ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини підлягає законодавство, яке діяло у момент відкриття спадщини, тобто положення ЦК Української РСР і застосування норм ЦК 2003 року не допускається.
Згідно з ч.1 ст.524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.
Статтею 534 ЦК Української РСР встановлено, що кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Заповідач може у заповіті позбавити права спадкоємства одного, кількох або всіх спадкоємців за законом
Відповідно до вимог ст.ст.548, 549 ЦК УРСР (в ред. 1963р.) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 ст.550 ЦК УРСР 1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений ст.549 цього кодексу, може бути подовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна.
Цей строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про подовження пропущеного строку (пункт 4 постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 24 червня 1983 року №4 "Про практику розгляду судами України справ про спадкування").
Постановою пленуму ВСУ від 30.05.2008р. №7 „Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача ОСОБА_1 та вбачається із матеріалів справи, позивач у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із тим, що у період з 2001р. по 2003р.р. хворів та періодично перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується даними із його медичної карти. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску позивачем ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_3 .
Крім того, спадкоємець першої черги спадкування за законом, який прийняв спадщину відповідач ОСОБА_2 не заперечив проти задоволення вищевказаних позовних вимог, тобто дав згоду на допуск останнього до прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті їхньої матері ОСОБА_3 .
Вказані обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть ОСОБА_3 ; копією Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЛВ №011710 від 19.04.2001р.; копією довідки виданої виконавчим комітетом Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області від 26.12.2019р. за №742, про склад сім?ї на час смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копію сторінок спадкової справи №136/06, заведеної після смерті ОСОБА_3 ; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13.04.2020р. №59997751, з якої слідує, що після смерті ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведено спадкову справу №136/06, яка знаходиться на зберіганні в Мостиській державній нотаріальній конторі Львівської області; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №59997759 від 13.04.2020р., згідно якого спадкодавцем ОСОБА_3 , заповіт за життя не складався; копією індивідуальної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 ; копією паспорта та заявою відповідача ОСОБА_2 ; копією паспорта позивача ОСОБА_1 та іншими матеріалами справи.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.77-78 ЦПК України.
Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
З огляду на наведені обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав, що передбачені ст.549 ЦК ЦК УРСР для задоволення позовних вимог позивача ОСОБА_1 та визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 200 ч.3, 206 ч.4, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд ,--
Позов ОСОБА_1 до Судововишнянської міської ради Мостиського району Львівської області, ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання ним в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, що відкрилася внаслідок смерті ОСОБА_3 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , уродженець с.Дмитровичі Мостиського району Львівської області, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач Судововишнянська міська рада Мостиського району Львівської області, місцезнаходження: 81340, м.Судова Вишня, пл.І.Франка, 14, Мостиського району Львівської області, .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , уродженець, житель та зареєстрований за адресою: с.Дмитровичі Мостиського району Львівської області.

Третя особа - Мостиська державна нотаріальна контора Львівської області, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 22 Львівської області.

Суддя Ю.В.Кічак

Рішення набрало законної сили «___» ______________ 20 р.

Суддя Ю.В.Кічак