Провадження № 2/229/1093/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області в складі:

Головуючого судді Грубника О.М.,

за участю секретаря судового засідання Варламової О.Д.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в залі суду в місті Дружківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дружківського міського відділу державної виконавчої служби Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Харків) про зняття арешту з майна,

встановив:

12 червня 2020 року позивачі звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, в якій просять зняти арешт та заборону на відчуження з всього майна, що належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; зобов`язати Дружківський міський відділ державної виконавчої служби Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Харків) внести до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відомості про зняття арешту та заборони відчуження всього майна, що належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Стаття 124 Конституції України вказує, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Так, п. 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою №5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" передбачено, що у разі якщо арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК.

Статтею 447 ЦПК України (Розділ VII ЦПК України) передбачено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Отже, позивачі помилково звернулися до суду з вказаним позовом (замість скарги на дії державного виконавця щодо зняття арешту з майна), тому відсутній предмет спору.

Проте поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обгрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Керуючись ст. 255, ст. 260, ст. 261 ЦПК України, суддя,

постановив:

Закрити провадження у справі позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дружківського міського відділу державної виконавчої служби Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (місто Харків) про зняття арешту з майна.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Протягом 20-денного строку, учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішить питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають права на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Ухвала суду набирає законної сили 07 серпня 2020 року.

Повний текст ухвали складений 21 липня 2020 року.

Суддя: О. М. Грубник