Справа №: 398/1856/20
провадження №: 2/398/1191/20
"29" липня 2020 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Коліуш Г.В., з участю секретаря судового засідання Замкової Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
В С Т А Н О В И В:
Позивачі звернулися до суду з позовом про визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування кімнатою в гуртожитку по АДРЕСА_1 .
Позов обґрунтований тим, що згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно вони та відповідачем мали на праві приватної спільної власності по 1/3 частині в кімнаті. Відповідно до Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів від 02.03.2020 року 1/3 частина кімнати в гуртожитку, що належала ОСОБА_3 , стала належати їй, ОСОБА_2 , таким чином вони стали власниками вищевказаної кімнати в гуртожитку. Даний факт підтверджується копією Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів та Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Відповідач зареєстрований разом з ними в кімнаті №616, але з 2008 року не проживає, не користується кімнатою за призначенням, не оплачує платежі та в кімнаті відсутні його сообисті речі, відповідач добровільно виїхав з квартири, забравши всі свої речі. Реєстрація відповідача у вказаній квартирі не дає можливості їм оформити субсидію та не можуть повною мірою розпоряджатись своїм майном.
Позивачі в судове засідання не з`явилися, про час, місце і дату судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, через канцелярію суду надали заяви про розгляд справи без їх участі, зазначили, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі та не заперечують проти заочного розгляду не заперечують, крім того, зазначили, що відмовляються від клопотання про виклик та допит свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою зареєстрованого місця проживання, до суду повернувся конверт з відміткою «іадресат відсутній за вказаною адресою», тому враховуючи приписи ст. 128 ЦПК України відповідач вважаються належним чином повідомлені про час та місце судового засідання.
Враховуючи викладене, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом (ч. 4 ст. 9 ЖК України).
Відповідно до ст.ст.150, 155 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру (будинок), мають право розпоряджатись цією власністю на свій розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 71 Житлового кодексу, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Таким чином, судом встановлено, що відповідач не є власником зазначеного будинку, є членом сім`ї позивача, зареєстрованою за вказаною адресою, але з 2013 року не проживає за адресою реєстрації.
Як розтлумачив Пленум Верховного Суду України, у абз. 1 п. 10 постанови № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Згідно з ст. 72 Житлового кодексу визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
За наведених обставин, відповідач на підставі ч. 1 ст. 71, ст. 72 Житлового кодексу, як такий, що був відсутній за місцем реєстрації понад встановлені строки, підлягає визнанню таким, що втратив право користування жилим приміщенням, в судовому порядку.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею незалежно від волі інших осіб.
Як вбачається з матеріалів справи позивач ОСОБА_2 є власником 2/3 частки кімнати АДРЕСА_2 , позивач . ОСОБА_1 - власником 1/3 частки зазначеної кімнати, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 23.11.2010 року та свідоцтвом про придбання майна з прилюдних торгів від 02.03.2020 року.
З довідки, виданої КП "Житлогосп" №234 від 05.03.2020 року вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
З акту-розпорядження від 15.11.2016 року №257, складеного майстром дільниці та паспортистом КП "Житлогос" в присутності сусідів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , вбачається, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в кваритрі АДРЕСА_3 не проживає з січня 2013 року.
З акту-розпорядження від 18.06.2020 року №223, складеного майстром дільниці ОСОБА_9 та паспортистом ОСОБА_10 , в присутності сусідів ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , вбачається, що ОСОБА_3 , в кімнаті АДРЕСА_2 а не проживає з 2008 року.
Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Отже, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , без поважних причин не проживає в кімнаті АДРЕСА_2 , можливість збереження жилого приміщення за відповідачем судом не встановлено, тому суд вважає, що реєстрація відповідача в будинку за вищевказаною адресою фактично перешкоджає позивачам в реалізації їх прав власника жилого приміщення, яке підлягає відновленню шляхом визнання відповідача таким, що втратив право на користування жилим приміщенням.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 264, 265, 280- 282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий) таким, що втратив право користування кімнатою АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Коліуш Г.В.