КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги

11 серпня 2020 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Ігнатченко Н.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 лютого 2020 року у справі за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 18 лютого 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема: скаржниками було пропущено строк на апеляційне оскарження та не повною мірою сплачено судовий збір.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 липня 2020 року скаржникам було поновлено строк на апеляційне оскарження та, водночас, залишено апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без руху та надано десятиденний строк для доплати судового збору в розмірі 604096 грн. 38 коп.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 22 липня 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали заяву про усунення недоліків, зазначивши, що вони не погоджуються з визначеним судом розміром судового збору, що підлягає сплаті, оскільки під час звернення до суду з позовом було сплачено судовий збір у розмірі 1921 грн., як за одну вимогу немайнового характеру, а тому суд апеляційної інстанції при визначенні розміру судового збору повинен був виходити саме із цієї суми. Відповідно, скаржники надали суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 981 грн., з урахуванням того, що ними вже було сплачено судового збору на суму 1900 грн. 50 коп.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не може погодитися з викладеним з урахуванням наступного.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати (пункт 6 частини першої статті 6 Закону № 3674-VI).

Статтею 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, а також неодноразово підтримана Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в низці судових рішень за результатом розгляду касаційних скарг банківських установ у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки.

З урахуванням викладеного та висновків Верховного Суду, вимога іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки, пред`явлена як до так і після звернення до суду з вимогою про виконання основного зобов`язання, оплачується судовим збором як вимога майнового характеру, а ціна позову визначається розміром виконання, на яке претендує позивач за рахунок іпотечного майна.

Таким чином, позовна вимога у даній справі повинна бути оплачена як вимога майнового характеру, при цьому суд апеляційної інстанції при обрахуванні розміру судового збору повинен виходити з норм чинного законодавства України, а не від того яку суму судового збору вважав вірною суд першої інстанції, відкриваючи провадження у даній справі.

Також слід зазначити, що ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, скаржники не скористалися правом на звернення до суду з клопотанням про зменшення розміру судового збору та не сплатили судовий збір у визначеному судом розмірі.

Відповідно до вимог частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи, що скаржниками було частково виконано вимоги ухвали суду від 22 липня 2020 року, то доцільно продовжити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для сплати судового збору у розмірі, який зазначений в ухвалі Київського апеляційного суду від 22 липня 2020 року.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 127, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Продовжити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Київського апеляційного суду від 22 липня 2020 року, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали суду апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Н.В. Ігнатченко