03.08.2020 Справа № 756/9199/20
унікальний № 756/9199/20
провадження № 2/756/4907/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Майбоженко А.М. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання права власності, -

встановив:

У липні 2020 року представник позивача ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом за своїм підписом від імені позивача ОСОБА_1 до відповідача Оболонського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, а саме - квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 згідно свідоцтва про право власності від 13.05.2002 року та інформаційної довідки КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 12.02.2020 року КВ-2020 №5209, та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис від 10.08.2005 року №2274402 про арешт нерухомого майна, третя особа - ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд вважає, що вона підлягає поверненню позивачу.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що від імені позивача ОСОБА_1 до суду звернулась представник ОСОБА_3

У відповідності до ч. 1 ст. 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема, довіреністю фізичної особи.

Матеріали, додані до заяви, не містять жодного документа на підтвердження повноважень ОСОБА_3. на представництво інтересів позивача.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України визначено, що позовна заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Про повернення заяви суд постановляє ухвалу.

Таким чином, враховуючи те, що позовна заява про визнання права власності подана представником, повноваження якого не підтверджені в установленому законом порядку, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення заяви це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 185, 294 ЦПК України, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: ОСОБА_2 , про визнання права власності- визнати неподаною та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва.

Суддя А.М. Майбоженко