Справа № 462/2733/18 Головуючий у 1 інстанції: Палюх Н.М.
Провадження № 22-ц/811/3431/19 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Шандри М.М.

суддів: Левика Я.А., Мікуш Ю.Р.

секретаря: Симця В.І.

за участю: ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 26 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 26 вересня 2019 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (адреса: 79024, м. Львів, вул.Липинського, 54), на вирішення експертів поставлено питання:

1)Яка ринкова вартість будинковолодіння АДРЕСА_1 ?

2)Чи можливий виділ в натурі 2/3 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 , якщо так, то які варіанти цього виділу?

3)Чи зміняться ідеальні частки співвласників при виділі в натурі 2/3 часток будинковолодіння АДРЕСА_1 ?

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 , при цьому роз`яснено сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Надано в розпорядження експертів всі наявні матеріали справи та матеріали інвентаризаційної справи на будинковолодіння АДРЕСА_1 .

Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Роз`яснено сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

На час проведення експертизи зупинено провадження по справі.

Ухвалу суду в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_3 .

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість ухвали суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, зазначає, що у суду першої інстанції були відсутні підстави для призначення експертизи, оскільки у справі не зібрано усіх необхідних доказів, а частина доказів, які апелянт хотіла подати були викрадені позивачем. Вказує на те, що суд невірно зазначив в ухвалі те, що її представник не заперечував проти розгляду клопотання в судовому засіданні про призначення експертизи. Звертає увагу на те, що суд безпідставно відмовив її представнику у відкладенні судового засідання у зв`язку з відсутністю відповідача із-за незадовільного стану здоров`я, викликаним сильними переживаннями та стресом. Зазначає, що із своїм представником у неї немає повністю узгодженої правової позиції, тому була позбавлена права на судовий захист. Просить ухвалу суду скасувати.

У судовому засіданні апеляційної інстанції ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 заперечили проти задоволення апеляційної скарги.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надіслала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з введенням карантину та не проведенням заміни адвоката з Центру безоплатної правової допомоги. Проте судова колегія враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 серпня 2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя продовжено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

В той же час судова колегія звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, статті 2 Цивільного процесуального кодексу України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд сп рави, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Ураховуючи неодноразові відкладення судових засідань та з метою дотримання розумних строків розгляду справи, судова колегія дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_3 .

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Згідно із ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що судове рішення таким вимогам відповідає.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 ,в якому просив: виділити частку із майна, що перебуває у спільній частковій власності сторін, -будинок АДРЕСА_1 .

Задовольняючи клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що клопотання є підставним, оскільки для повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, необхідні спеціальні знання.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції.

Згідно із ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч.2 ст. 102 ЦПК України).

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Таким чином, суд зобов`язаний забезпечити змагальний процес, тобто створити особам, які беруть участь у справі, всі умови для реалізації ними своїх процесуальних прав і виконання покладених на них процесуальних обов`язків.

Суд першої інстанції, враховуючи зміст позовних вимог та підстави заявленого позову, прийшов до правильного висновку про необхідність призначення по даній цивільній справі судової будівельно-технічної експертизи з метою з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення даної справи, оскільки для повного та об`єктивного вирішення справи необхідні спеціальні знання.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Доводи апеляційної скарги про безпідставну відмову судом першої інстанції у клопотанні про відкладення розгляду справи у зв`язку з неявкою в судове засідання ОСОБА_3 не обґрунтовані, оскільки в судовому засіданні брав участь її представник та відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України суд розглядає справу за відсутності учасника справи у разі його неявки в судове засідання, якщо з`явився його представник.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд не розглянув клопотання про витребування доказів, не заслуговують на увагу, оскільки таке клопотання не заявлялось в судовому засіданні.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 72 ЦПК України експерт має право заявляти клопотання про надання йому додаткових матеріалів і зразків, якщо експертиза призначена судом.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 26 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено: 13 .08.2020

Головуючий

Судді