Справа № 147/496/20
Провадження № 2/147/264/20
УХВАЛА

про залишення позову без руху

06.08.2020 року смт. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Мудрак А.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, ОСОБА_2 , третя особа Реєстраційна служба Тростянецького районного управління юстиції, третя особа відділ у Тростянецькому районі земельних ресурсів Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, про встановлення факту родинних відносин, визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, скасування реєстраційного запису у Державному реєстрі речового права на земельну ділянку,

в с т а н о в и в :

09 червня 2020 року до Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 подала позовну заяву до Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, ОСОБА_2 , третя особа Реєстраційна служба Тростянецького районного управління юстиції, третя особа відділ у Тростянецькому районі земельних ресурсів Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, про встановлення факту родинних відносин, визнання права на земельну частку(пай) в порядку спадкування за законом, скасування реєстраційного запису у Державному реєстрі речового права на земельну ділянку.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем ставиться вимога про визнання права на земельну частку (пай), що є позовною вимогою майнового характеру та підлягає оцінці. Однак позивачем ціна позову вказана сумою сплаченого судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Відповідачем в позові зазначено Глибочанську сільську раду Тростянецького району Вінницької області, однак зі змісту позову вбачається, що доказів на підтвердження зазначених обставин в порушення п.5 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано, а саме: відсутні посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права на дане майно.

Позивач у своєму позові зазначає, що фактично вступив в володіння спадковим майном, однак після відкриття спадщини внаслідок юридичної необізнаності не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Однак позивачем не надано жодного доказу на підтвердження факту прийняття спадщини та звернення до нотаріальної контори з вимогою про видачу свідоцтва.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови - Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи викладене, вважаю, що відсутність у матеріалах позову письмового звернення позивача до нотаріуса про прийняття спадщини (заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину), позбавляє суд дійти до висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення про порушення або невизнання спадкових прав позивача.

Крім того позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем ставиться три вимоги про встановлення факту, що відносяться до категорії заяв у справах окремого провадження та дві вимоги майнового характеру, зокрема вимога про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 та вимога про анулювання запису про державну реєстрацію речового права номер в реєстрі 8860022 від 25.02.2015.

Згідно з ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: заяви у справах окремого провадження ставка судового збору для фізичних осіб становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (420,40грн.) за кожну вимогу; позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 840,80 грн.).

Отже, позивачу при зверненні до суду з позовною заявою з цими вимогами слід було сплатити судовий збір в розмірі (420,40 грн.х3) + 840,80грн.х2) =1261,20 грн. + 1681,60грн.= 2942,80грн.

Проте позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2520,00 грн., що підтверджено квитанцією №0.0..1 від 29.05.2020.

Тобто позивачем сплачено судовий збір не в повному обсязі, тому позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 422,80 грн. (2942,80-2520,00=422,80грн.)

Рахунок для сплати судового збору - Отримувач коштів: УК у Тростянецькому районі/Тростянецький район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38051690, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0002549, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (ДСА України, 050)

Відповідно до ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем не виконано дану норму закону та не додано копії всіх документів, що додаються до позовної заяви, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, ОСОБА_2 , третя особа Реєстраційна служба Тростянецького районного управління юстиції, третя особа відділ у Тростянецькому районі земельних ресурсів Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, про встановлення факту родинних відносин, визнання права на земельну частку(пай) в порядку спадкування за законом, скасування реєстраційного запису у Державному реєстрі речового права на земельну ділянку - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає (за виключенням вимог щодо сплати судового збору).

Суддя А.М.Мудрак