Провадження № 2/641/1109/2020 Справа № 641/1824/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Боговського Д.Є.,

за участю секретаря судового засідання - Павленко Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, визначення способу участі батька у спілкуванні із дитиною, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 усунути йому перешкоди у спілкуванні та вихованні його доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та встановити відповідний порядок його участі у спілкуванні та вихованні доньки, а саме перша, третя субота та друга, четверта неділя місяця з 16-30 години до 20-00 годи без присутності матері, щороку в день народження дитини третього травня з 09-00 години до 12-00 години, у святкові дні з 17-00 години до 20-00 години, їздити на відпочинок, відвідувати її за місцем мешкання дитини, брати дитину за її бажанням за згодою матері до себе на вихідні, на відпочинок за межі країни перебування матері.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, ОСОБА_1 вказує, що він із відповідачкою перебував у зареєстрованому шлюбі з 25.04.2015, судовим рішенням від 11.12.2018 шлюб розірвано, мають спільну дитину - ОСОБА_3 , 2017 року народження, яка мешкає разом із матір`ю - відповідачкою у справі. Спільне життя із ОСОБА_2 у позивача не склалось, між ними часто виникали конфлікти і стосунки не є дружніми. Після припинення шлюбних відносин позивач добровільно сплачував аліменти на доньку, однак відповідач все одно звернулась до суду та отримала судове рішення про визначення розміру аліментів на утримання дитини, заборгованості за судовим рішенням позивач не має. При цьому, відповідач перешкоджає позивачу у зустрічах із донькою, вимагає додаткові кошти, спекулюючи його бажанням приймати участь у вихованні доньки, позивач вже тривалий час не може зустрітися із донькою, оскільки ОСОБА_2 говорить або що дитина хворіє, або що вона не може вийти на вулицю, що змусило позивача звернутися із відповідною заявою до Департаменту служб у справах дітей. Рішенням виконкому Харківської міської ради № 15 від 29.01.2020 було встановлено порядок участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши час: перша, третя субота та друга, четверта неділя місяця з 17-00 години до 19-00 години, щороку в день народження дитини третього травня з 09-00 години до 11-00 години; усі зустрічі батька із дитиною проходять у присутності матері. Даний порядок для позивача не є приємним, оскільки знаходячись із ним на одинці, відповідач намагається спровокувати сварку при дитині, що негативно впливає на психологічний та емоційний стан останньої. Позивач стверджує, що відповідач чинить йому перешкоди у спілкуванні із дитиною згідно порядку, визначеного органами опіки та піклування. Також позивач зауважує, що безпосередня участь батька у вихованні доньки, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед буде повністю відповідати інтересам дитини, що змусили позивача звернутися із відповідним позовом.

Відповідач ОСОБА_2 подала відзив на позов, в якому просила відмовити у задоволенні заявлених ОСОБА_1 позовних вимог, посилаючись на те, що рішення виконкому Харківської міської ради від 29.01.2020 за № 15, яким встановлений порядок участі батька у вихованні доньки, ніким не оскаржувалось, сторони із ним погодились, права батька цим рішенням були враховані та не порушувались. Вона завжди готова була надати можливість ОСОБА_1 зустрітися із дитиною за умови дотримання ним умов рішення органу опіки та піклування, однак він жодного разу так і не приїхав поспілкуватися з дитиною у час, регламентований рішенням. Позивачем жодним чином не мотивована його незгода із рішенням виконкому, а тому позов є необґрунтованим.

Від третьої особи - Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надійшли пояснення, в яких зазначено, що враховуючи вік дитини, її право на безпосереднє спілкування з батьком, відсутні підстави для змінити рішення виконкому Харківської міської ради від 29.01.2020 за № 15.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Константинова Г.В. підтримала заявлені позовні вимоги, просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник - адвокат Загребельний С.М. просили відмовити у задоволенні вимог як таких, що заявлені безпідставно.

Представник третьої особи - Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, просив проводити розгляд справи без участі представника органу опіки та піклування.

Суд, вислухавши учасників, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Сторони у справі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 25.04.2015; мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11.12.2018 у справі № 641/8355/18 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

Судовим наказом Московського районного суду м. Харкова від 08.01.2020 у справі № 643/21840/19 присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів щомісячно, починаючи стягнення з 24.12.2019 року та до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноліття.

За даним судовим наказом відкрито виконавче провадження № 61115747, постанова старшого державного виконавця Московського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) від 03.02.2020.

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 29.01.2020 за № 15 встановлено порядок участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши час: перша, третя субота та друга, четверта неділя місяця з 17-00 години до 19-00 години, щороку в день народження дитини третього травня з 09-00 години до 11-00 години; усі зустрічі батька з дитиною проходять у присутності матері.

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 25.02.2020 за № 92 визначено місце проживання малолітньої ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із матір`ю, ОСОБА_2 .

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 25.02.2020 за № 102 затверджено висновок Департаменту служб у справах дітей2 Харківської міської ради щодо підтвердження місця проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із матір`ю, ОСОБА_2 , для її тимчасового виїзду за межі України.

Згідно висновку Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради від 16.06.2020 за № 320 з урахуванням віку дитини, забезпечення її права на безпосереднє спілкування із батьком, доцільно встановити наступний порядок участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши час: перша, третя субота та друга, четверта неділя місяця з 17-00 години до 19-00 години, щороку в день народження дитини третього травня з 09-00 години до 11-00 години; усі зустрічі батька із дитиною проходять у присутності матері, ОСОБА_2 .

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року, визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно статті 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

У статті 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

Згідно із статтею 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право

на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Статтею 157 СК України встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до положень ст.. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Обов`язок доказування і подання доказів покладається на сторін (ст. 81 ЦПК України).

В ході розгляду справи позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження створення йому перешкод з боку відповідача ОСОБА_2 у його спілкуванні із донькою, умисне невиконання чи ухилення від виконання відповідачем визначеного рішенням органу опіки та піклування порядку спілкування батька із дитиною, а отже відсутні підстави для його зміни.

Разом з тим, проведення зустрічей батька з дитиною без присутності матері може негативно вплинути на психоемоційний стан дитини, враховуючи її вік та проживання з матір`ю.

Враховуючи викладе, відсутні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 141, 255, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини, визначення способу участі батька у спілкуванні із дитиною - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, , м. Харків, вул. Чернишевська,55.

Повне судове рішення складено 17 серпня 2020 року.

Суддя: Д. Є. Боговський