Ужгородський міськрайонний суд
У Х В А Л А

10.09.2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі

Головуючої судді - Бенца К.К.

При секретарі судового засідання - Парова І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про поворот виконання рішення суду від 19.02.2014 року по цивільній справі за № 308/22492/13 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради , КП «ЖРЕР № 8» про стягнення матеріальної та моральної шкоди ,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент міського господарства Ужгородської міської ради звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення суду від 19.02.2014 року по цивільній справі за № 308/22492/13 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради , КП «ЖРЕР № 8» про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Мотивуючи вимоги заяви тим, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.02.2014 року по справі № 308/22492/13-ц стягнуто з Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради на користь:

- ОСОБА_1 81480.00 грн - матеріальної шкоди; 2000 - моральної шкоди та 1044,20 грн судових витрат;

- ОСОБА_2 27472,80 грн матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат;

- ОСОБА_3 12720,00 грн матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат.

Вказане вище рішення набуло законної сили на підставі ухвали апеляційного суду Закарпатської області від 14.04.2014 року та в подальшому було виконане Департаментом міського господарства в повному обсязі (копії платіжних доручень наявні в матеріалах справи).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.10.2014 року рішення Ужгородського міжрайонного суду Закарпатської області від 19.02.2014 року та ухвалу апеляційного суду Закарпатської області від 14.04.2014 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Заявник зазначає, що при новому розгляді справи судом першої інстанції, ухвалою від 26.03.2015 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про стягнення майнової та моральної шкоди залишено без розгляду.

З посиланням на викладене, а також з посиланням на норми ст. ст. 380, 381 ЦПК України, просить суд в порядку повороту виконання рішення суду стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь департаменту міського господарства Ужгородської міської ради безпідставно стягнуті за рішенням суду грошові кошти.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

З огляду на вищевикладене, при вирішенні питання повороту виконання рішення суду , слід керуватися положеннями Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року.

У заяві заявник посилався на норми ст. ст. 380, 381 ЦПК України.

В судовому засіданні представник Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради заяву підтримав. Надав пояснення аналогічні викладеним, окрім того зазначив, що ухвала суду від 26.03.2015 року, якою позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про стягнення майнової та моральної шкоди залишено без розгляду - скасовано, а справу направлено на новий судовий розгляд. Після оголошення перерви , представник в наступне судове засідання не зявився, надавши суду заяву відповідно до якої просив суд проводити розгляд заяви про поворот виконання рішення суду без його участі.

Позивач по справі ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення заяви про поворот виконання рішення суду заперечила , просила суд відмовити в її задоволенні . Після оголошення перерви , ОСОБА_2 в наступне судове засідання не зявилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомила.

Представник КП «ЖРЕР № 8», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 в судове засідання не зявилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи.

Частиною 10 ст.444 ЦПК України встановлено, що заява про поворот виконання рішення розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

З огляду на те, що згідно ч.10 ст.444 Цивільного процесуального кодексу України неявка стягувача, боржника, не перешкоджають її розгляду, суд дійшов висновку, що не зважаючи на неявку сторін може бути розглянута судом .

Дослідивши матеріали заяви , суд приходить до наступного висновку.

У частині 1, 2 ст.18 ЦПК України зазначено, що судові рішення, які набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Частиною 2 ст.444 ЦПК України передбачено, що якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до ч.9, 10 ст.444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої ст. 440 ЦПК України, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Таким чином, за змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом рішення про скасування рішення та повернення справи на новий розгляд, та під час нового розгляду справи у позові відмовлено повністю.

Я встановлено судом, рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.02.2014 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду від 14.04. 2014 року по справі № 308/22492/13-ц стягнуто з Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради на користь:

- ОСОБА_1 81480.00 грн - матеріальної шкоди; 2000 - моральної шкоди та 1044,20 грн судових витрат;

- ОСОБА_2 27472,80 грн матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат;

- ОСОБА_3 12720,00 грн матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат, (копії платіжних доручень наявні в матеріалах справи).

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29.10.2014 року рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.02.2014 року та ухвалу апеляційного суду Закарпатської області від 14.04.2014 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.03.2015 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про стягнення майнової та моральної шкоди залишено без розгляду.

Cаме з підстав залишення позову без розгляду під час нового розгляду справи, заявник просить суд в порядку повороту виконання рішення суду стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь департаменту міського господарства Ужгородської міської ради безпідставно стягнуті за рішенням суду грошові кошти.

Разом з тим, судом встановлено, що ухвала Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.03.2015 року - скасована та за наслідками нового розгляду справи Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив рішення від 18.02.2020 року згідно з котрим вирішено стягнути з Комунального підприємства «Житловий ремонтно- експлуатаційний район № 8» (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Генерала Свободи, 9; ) на користь:

- ОСОБА_1 81480,00 грн - матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 1044,20 грн судових витрат;

- ОСОБА_2 27472,80 грн матеріальної шкоди; 2000 моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат;

- ОСОБА_3 12720,00 гри матеріальної шкоди; 2000 ----- моральної шкоди та 504,40 грн судових витрат.

Відповідно ст. 444 ЦПК України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Поворот виконання рішення представляє собою повернення стягувачем боржнику всього, що ним було отримано за скасованим згодом рішенням з метою відшкодування боржнику збитків, завданих виконанням рішення. Отже, поворот виконання є процесуальною формою поновлення судом порушених прав боржника, що забезпечує можливість зворотного стягнення зі стягувача всього безпідставно отриманого ним за скасованим рішенням. З іншого боку, поворот виконання рішення є самостійним засобом захисту прав сторін, який повинен здійснюватись шляхом подання заяви про поворот виконання. Необхідність у повороті виконання судового рішення і поверненні сторін у первісне становище виникає тоді, коли рішення виконане, але згодом скасоване судом апеляційної чи касаційної інстанції, якщо цей суд закриває провадження у справі, залишає позов без розгляду, відмовляє в позові повністю або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. ЦПК України встановлено декілька варіантів вирішення судом питання щодо повороту виконання, одним із яких є також прийняте рішення про закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, відмовлення в позові повністю, задоволення позовних вимоги в меншому розмірі, при цьому таке рішення повинне бути прийняте за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (ч.3ст.444 ЦПК України).

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2011 року №13-рп/2011поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає в поверненні сторін провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для (виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином поворот виконання рішення - це повернення сторін у первісний стан, що передував виконанню рішення, через скасування правової підстави такого виконання. Предметом повороту виконання може бути як майно, так і дії, що не мають майнового характеру. У випадку, якщо предметом виконання є певні блага немайнового характеру, то сторони також мають бути повернуті до первісного стану, що передував виконанню рішення.

Із змісту рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011, вбачається, що інститут повороту виконання рішення спрямований, зокрема, на повернення саме неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій).

Зважаючи на викладене , суд вважає, що вимога Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про поворот виконання рішення суду, у зв`язку із залишенням позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради та КП «ЖРЕР № 8» про стягнення матеріальної та моральної шкоди ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 26.03.2015 року без розгляду є необґрунтованою, оскільки зазначена ухвала в подальшому була скасована і за наслідками нового розгляду справи Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив рішення від 18.02.2020 року по даній справі та роз`яснив, що Департамент міського господарства може мати право на поворот виконання рішення у звязку з ухваленням нового рішення по даній справі, а відтак подана до суду заява про поворот виконання рішення суду задоволенню не підлягає, так як підстави з яких була подана заява на час розгляду не існують.

З метою забезпечення зрозумілості цієї ухвали суду та недопущення порушення прав боржника , суд вважає за необхідне роз`яснити, що заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи, а саме з дня ухвалення рішення Ужгородським міськрайонним судом від 18.02.2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.260,444,445 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради про поворот виконання рішення суду від 19.02.2014 року по цивільній справі за № 308/22492/13 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради , КП «ЖРЕР № 8» про стягнення матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Копію ухвали суду направити сторонам по справі для відома.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца