Р. С. З. № 9
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

29 липня 2020 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа Потаська сільська рада Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання права власності на майно.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Поташ, Маньківського району, Черкаської області у віці 61 року померла мати позивача ОСОБА_3 , про що 27.08.2012 року в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 16, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 27.08.2012 року виконавчим комітетом Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Довідка виконавчого комітету Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 02.10.2018 року № 618, надана для оформлення спадщини, підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла гр. ОСОБА_3 , яка до дня смерті була зареєстрована і постійно проживала в АДРЕСА_1 .

Також дана довідка підтверджує, що на день смерті ОСОБА_3 проживала із співмешканцем ОСОБА_4 , 1957р.н., який із 2002 року проживав без реєстрації та помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Також дана довідка інформує, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є діти: ОСОБА_1 , 1970р.н. та ОСОБА_5 , 1975р.н.

Заповіт від імені ОСОБА_3 на все належне майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось на ім`я ОСОБА_4 , посвідчений виконкомом Потаської сільської ради 01.11.2006 року за № 85, відмінений не був.

За життя мати позивача ОСОБА_3 залишила заповіт, посвідчений виконкомом Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області 01.11.2006 року за р.№ 85, яким все своє майно заповіла ОСОБА_4 .

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, крім того, має право на обов`язкову частку у спадщині як непрацездатна особа-спадкоємець першої черги за законом відповідно до ст. 1241 Цивільного кодексу України, за якою малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Як син своєї матері, позивач є спадкоємцем першої черги за законом, і після її смерті подав заяву про прийняття спадщини за законом до Маньківської державної нотаріальної контори, де заведено спадкову справу № 65 за 2013 рік, номер у Спадковому реєстрі: 54141415.

Слід також зазначити, що крім того, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом, він перебуває на пенсії з 2009 року, що підтверджується даними пенсійного посвідчення.

Як позивачу стало відомо, заяву про прийняття спадщини за заповітом подав також ОСОБА_4 , про що він повідомив позивачу. Однак, після розмови зі позивачем він йому повідомив, що оформляти заповідану спадщину він не має бажання, та віддав позивачу оригінал вищевказаного заповіту та оригінал Витягу про реєстрацію спадкової справи в Спадковому реєстрі №33225121 від 08.02.2013 року, яким підтверджується заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 у Маньківській державній нотаріальній конторі. При цьому повідомив, що коли буде необхідно, він надасть потрібну відмову від спадщини за заповітом.

Пізніше, у лютому місяці 2013 року позивач домовився з ОСОБА_4 про продаж позивачу заповіданого йому майна - будинку з надвірними спорудами та земельної ділянки по АДРЕСА_1 , яке позивачу було дорогим як пам`ять про батька і матір, пообіцявши йому дати можливість проживати в даному будинку до його смерті.

На виконання домовленостей фактично укладеного договору купівлі-продажу, ОСОБА_4 надав позивачу розписку, якою підтвердив, що отримав від позивача домовлену суму коштів за продаж вказаного майна, та претензій до позивача не має.

Однак, виконати домовленості за фактично укладеним договором купівлі-продажу шляхом формального оформлення не вдалось по причині того, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 60 років в селі Поташ Маньківського району Черкаської області, про що 02.02.2018 року складено відповідний актовий запис за №3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 02.02.2018 року виконкомом Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Таким чином, із смертю ОСОБА_4 , припинилась його правоздатність та дієздатність у відповідності до ст. 25 Цивільного кодексу України, за якою цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті, також згідно ст.346 Цивільного кодексу України, право власності припиняється в разі смерті власника.

За наявною інформацією, спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 , який міг би претендувати на спадкове майно, яке було йому заповідане, залишилась його мати - ОСОБА_2 , відповідач по справі.

Довідка виконавчого комітету Потаської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 20.07.2020 року № 355 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер гр. ОСОБА_4 , 1957р.н., який із 2002 року до дня смерті постійно проживав без реєстрації в АДРЕСА_1 .

Також дана довідка підтверджує, що на день смерті ОСОБА_4 проживав одиноко, відомою спадкоємицею після його смерті є його мати - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 Заповіт від імені ОСОБА_4 виконкомом Потаської сільської ради посвідчений не був.

З метою оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 позивач звернувся до Маньківської державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини з відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок та присадибну земельну ділянку.

Наявність та належність спадкового майна спадкодавцеві підтверджується наявними копіями правовстановлюючих документів: Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 18.01.2005р. у справі № 2-442005р., яким визнано право власності на будинок АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_6 (батька позивача). Право власності зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 04.03.2005 №6670048.

Право власності спадкодавця на присадибну земельну ділянку площею 0,2535га підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 521008 від 16.10.2009 року, отриманою на звернення у відділі Держгеокадастру у Маньківському районі.

Також, листом відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області від 15.07.2020 №Б-54/0-0.300-54/138-20 з доданою копією Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №521008 від 16.10.2009 року підтверджується, що відповідно записів в реєстраційній книзі було виготовлено на підставі рішення Потаської сільської ради від 15.04.2008 року №28-13/V зареєстровано та видано Державний акт на право власності на земельну ділянку на ім`я ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 від 16.10.2009 року, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 площею 0,2535га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства.

В процесі оформлення виявилось, що у позивача немає можливості оформити у спадщину в нотаріальному порядку вказане спадкове майно.

На заяву позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок та земельну ділянку після смерті матері ОСОБА_3 , 26.06.2020 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., позивачу надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказане належне покійній матері майно мотивована тим, що відсутні правовстановлюючі документи на майно та як випливає з повідомленої нотаріусом інформації, фактично існує спір про право між спадкоємцями, що у свою чергу виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Так, як вбачається з наведеної у вказаній постанові інформації нотаріусом повідомлено, що за результатами розгляду заяви позивача встановлено, що на підставі заяви ОСОБА_4 від 08.02.2013 року про прийняття спадщини за заповітом після смерті - ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Заїчко В.П., була відкрита спадкова справа № 65 за 2013 рік. За даними Спадкового реєстру перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи було виявлено заповіт від імені ОСОБА_3 , посвідчений виконкомом Потаської сільської ради 01.11.2006 року за р.№85 на ім`я ОСОБА_7 .

Також повідомлено, що 12.02.2013 року поступила заява про прийняття спадщини за законом від ОСОБА_1 (позивач по справі).

Також повідомлено, що на підставі заяви ОСОБА_2 від 07.08.2018 року про прийняття спадщини за законом після смерті сина - ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 , державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. була відкрита спадкова справа № 134 за 2018 рік. За даними Спадкового реєстру перевірено наявність відкритої спадкової справи, спадкового договору чи заповіту, складеного спадкодавцем. На момент заведення спадкової справи, заповіти, спадкові договори та спадкові справи на ім`я та від імені ОСОБА_4 були відсутні.

Згідно п.п.4.12 п.4 гл.10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 (далі Порядок), свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.

У відповідності до пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Таким чином, між позивачем та ОСОБА_4 фактично було укладено договір щодо купівлі-продажу житлового будинку з надвірними спорудами, однак, переоформити майно на ім`я позивача ОСОБА_4 так і не встиг, тому що помер.

Позивач опікується вказаним будинком та присадибною земельною ділянкою, доглядає за майном та користується ним повністю.

Відомо, що після смерті ОСОБА_4 його спадкоємцем першої черги за законом є відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Позивач звертався до відповідача щодо долі оформлення житлового будинку та присадибної земельної ділянки по АДРЕСА_1 , який належав матері позивача ОСОБА_3 , заповіданий нею ОСОБА_4 .

На що відповідач усно повідомила, що дійсно вона є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 та разом з тим повідомила, що їй відомо про обставини того, що позивач володіє цим майном з волі її сина після того, як вони домовились з ним про купівлю-продаж садиби, відомо їй також про оплату позивачем коштів.

Позивач постійно, відкрито і добросовісно володіє даним майном, відколи це було дозволено, утримує та обслуговує будинок з надвірними будівлями та спорудами, відкрито, безперервно та добросовісно ним володію, дотримуючись вимог щодо приписів законодавства про зобов`язання власності в частині тягаря утримання майна, не порушення прав інших осіб та держави.

Таким чином, за сукупністю викладених та підтверджених обставин, позивач постійно відкрито і добросовісно володіє майном, утримує та обслуговую будинок з надвірними будівлями та спорудами та присадибною землею, відкрито, безперервно та добросовісно ним володіє. Протягом усього часу ніхто ніяких претензій щодо прав власності на майно не пред`являв, не претендував, весь цей час позивач володіє майном відкрито, добросовісно і безперервно.

Однак, такий стан невизначеності у реально-формальному стані володіння майном при наявності смерті титульного власника перешкоджає здійсненню права власності, не дає змоги здійснювати утримання майна, загрожує його пошкодженню, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/690/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа Потаська сільська рада Маньківського району Черкаської області про визнання права власності на майно.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 10 серпня 2020 року о 9 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 10 серпня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 10 серпня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк