справа № 336/3269/20
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

10 серпня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Жупанова І.Б., в межах цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя, розглянувши матеріали зустрічної позовної ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання недійсним договору дарування квартири, визнання недійсним договору дарування автомобіля, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна шляхом визнання права власності на частку майна,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 16.07.2020 року відкрито провадження по справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Відповідачкою ОСОБА_2 через канцелярію суду 05.08.2020 року подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання недійсним договору дарування квартири, визнання недійсним договору дарування автомобіля, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна шляхом визнання права власності на частку майна.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 3 ст.. 177 До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду позивачка ОСОБА_2 заявила клопотання про відстрочення сплати судового збору або взагалі звільнити її від сплати судового збору, яке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ст.. 3 Закону України «Про судовий збір»: Судовий збір справляється:за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач не звільнений від сплати судового збору при пред`явленні позову.

У рішенні по справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. ЄСПЛ констатує, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди суті цього права, та має переслідувати законну мету. Разом з тим, на думку ЄСПЛ, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Враховуючи, що позивачка не є особою, що звільнена від сплати судового збору відповідно до закону, а наведені нею підстави, як то відсутність роботи чи перебування у декретній відпустці до 23.01.2020 року, не є обставинами які беззаперечно підтверджують неможливість сплати нею судового збору, суд не вбачає підстав для звільнення її від сплати судового збору чи відстрочення сплати останнього.

Судом також приймається до ціна позову, що визначена позивачкою ОСОБА_2 на рівні 1306884,60 грн., а також перебування у власності останньої, житлової квартири та будинку, наявність яких свідчить про рівень матеріального забезпечення позивачки, що є достатнім для сплати судового збору.

Згідно статті 4 (Розміри ставок судового збору) Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви матеріального характеру, що подана фізичною особою справляється наступний судовий збір: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином за вимоги майнового характеру позивачкою повинно бути сплачено судового збору у сумі - 10510 грн.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн; за подання до суду заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 420,40 грн.

Позивачкою при звернені до суду заявлено три вимоги немайнового характеру, про визнання договорів дарування недійсними та одну вимогу в порядку окремого провадження про встановлення факту проживання однією сім`єю. Таким чином за вказані вимоги позивачкою повинно бути сплачено 2942,80 грн. з розрахунку 840,80 грн.*3+420,40 грн.

В порушення вказаних вимог позивачем не долучено документів, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно з частиною першою статті 48 ЦПК України: сторонами в цивільному процесі, є позивач і відповідач.

Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня матеріальна і процесуальна заінтересованість у справі. Саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір.

Позивачкою у зустрічній позовній заяві заявляються вимоги, щодо майна, яке на час звернення з позовом до суду, перебуває у власності осіб, не залучених до участі у справі як відповідачі, водночас рішення у справі не може не вплинути на права та обов`язки в тому числі гр.. ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст. 185 ЦПК України слід залишити без руху, як таку, що подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України , та надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання недійсним договору дарування квартири, визнання недійсним договору дарування автомобіля, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна шляхом визнання права власності на частку майна - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Жупанова І.Б.