КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року

м. Київ

справа №753/4498/19

провадження №22-ц/824/6933/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - суддіЛапчевської О.Ф.,
суддівБолотова Є.В., Левенця Б.Б.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2020 року /суддя Заставенко М.О./

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась з вимогами про поділ спільного майна подружжя.

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2020 року відмовлено у приєднанні заяви ОСОБА_1 про процесуальні порушення позивача, заяви щодо наявності іншого майна у позивача, відмовлено у прийнятті письмових пояснень ОСОБА_1 як свідка. /а.с. 17-18/

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_3 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу про повернення заяв відповідача з процесуальних питань від 17 лютого 2020 р. (п. 12,16,19 Протоколу судового засідання від 17.02.2020р.), приєднати Заяву від 17лютого 2020р. (вх. № 9868 від 17.02.2020р.), Заяву від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9867 від 17.02.2020 р.), Пояснення (записи) свідка (відповідача як свідка) ОСОБА_1 (вх. № 9866 від 17.02.2020р.) до матеріалів справи, справу направити до Дарницького районного суду міста Києва для продовження розгляду.

На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилався на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що судом першої інстанції не повно з`ясовані обставини справи, зокрема те, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України подавати суду заяви, надавати пояснення є правом відповідача як учасника справи. Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України встановлено, що підставою для повернення заяви з процесуальних питань заявнику може бути виключно недодержання ним вимог частини першої або другої ст. 183 ЦПК України. Вимоги частини першої та другої ст. 183 ЦПК України при поданні вищевказаних Заяви від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9868 від 17.02.2020 р.), Заяви від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9867 від 17.02.2020 р.), Пояснення (записи) свідка (відповідача ОСОБА_1 як свідка) від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9866 від 17.02.2020 р.), відповідачем ОСОБА_1 було дотримано. Інших підстав для повернення заяв з процесуальних питань ЦПК України не передбачено. Вважає що суд першої інстанції, постановляючи оскаржену ухвалу необґрунтовано звузив передбачені ЦПК України права відповідача на доступ до правосуддя, не сприяв відповідачу у здійсненні його прав передбачених процесуальним законом, поставив відповідача у нерівне у порівнянні із позивачем становище що суперечить ст. 6 Європейської Конвенції та порушує принцип змагальності сторін, диспозитивності, рівності сторін перед законом і судом.

ОСОБА_2 про розгляд справи у порядку письмового провадження повідомлялась за наявною адресою, її представник ОСОБА_4 отримала 30.06.2020 р. копію апеляційної скарги, з відзивом на апеляційну скаргу не зверталась.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а рішення суду залишенню без змін на підставі наступного.

Судом встановлено, що 15.05.2019 р. Дарницьким районним судом м. Києва відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 10.07.2019 о 10.00 год.

18.06.2019 р. ОСОБА_1 подано відзив на позов та приєднано докази, на які він посилається. /а.с. 168-207/

24.06.2019 р. ОСОБА_1 подані пояснення як свідком. /а.с. 209-211/

09.07.2019 р. ОСОБА_1 подано клопотання про відкладення підготовчого судового засідання. /а.с. 157/

10.07.2019 р. ОСОБА_2 подано відповідь на відзив. /а.с. 212-215/

26.07.2019 р. ОСОБА_1 подано заяву щодо обставин, які мають істотне значення для вирішення справи з додатковими доказами. /а.с. 229/

10.09.2019 р. ОСОБА_1 подано заперечення щодо відповіді на відзив. /а.с. 233/

У зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному, підготовче засідання не проводилось, розгляд призначено на 12.09.2019 р. /а.с. 158/

ОСОБА_1 подано клопотання про відкладення підготовчого судового засідання. /а.с. 162/

У зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці, підготовче засідання не проводилось, розгляд призначено на 04.12.2019 р. /а.с. 164/

04.12.2019 р. проведено підготовче судове засідання, всі подані матеріали прийнято судом та долучено до справи, задоволено клопотання про допит ОСОБА_1 як свідка, судом поставлено питання щодо закінчення підготовчого судового засідання, ОСОБА_1 вважав за можливе закінчити підготовче удове засідання та призначити справу до розгляду по суті. /а.с.245-246/

Таким чином, з моменту призначення підготовчого судового засідання 15.05.2019 р. до його проведення і закінчення пройшло пів року, сторони мали достатню можливість обмінятись заявами з процесуальних питань та долучити докази на їх підтвердження.

Разом з тим, ОСОБА_1 17.02.2020 р. подано Заявувід 17 лютого 2020 р. (вх. № 9868 від 17.02.2020 р.), Заяви від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9867 від 17.02.2020 р.), Пояснення (записи) свідка (відповідача ОСОБА_1 як свідка) від 17 лютого 2020 р. (вх. № 9866 від 17.02.2020 р.). /т. 2 а.с. 7-16 копії/.

Відповідно до ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви).

Суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це за необхідне.

За змістом ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У відповідності до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Звертаючись, після закінчення підготовчого провадження та підготовчого судового засідання, з заявою про приєднання пояснень відповідача як свідка, ОСОБА_1 не звертається з клопотанням про поновлення пропущеного строку. Окрім того, судом першої інстанції вже приєднані такі пояснення. /т. 1 а.с. 209-211/ Не надає ОСОБА_1 і обґрунтування відмінності вже приєднаних пояснень та підстав необхідності долучення нових пояснень, з огляду на ухвалене судом першої інстанції рішення про його допит як свідка.

Звертаючись з заявою про процесуальне порушення, допущене позивачем, ОСОБА_1 просить визнати причини пропуску строку для подання такої заяви у підготовчому провадженні поважними, однак не зазначає в чому полягає їх поважність, коли він дізнався про обставини, та їх значення для вирішення справи, з огляду на те, що ОСОБА_2 позивач у справі, зацікавлена у виконанні рішення суду, а тому доводи щодо перешкод у зв`язку з не встановленням судом фактичного місця проживання є безпідставними.

Звертаючись з заявою про приєднання копії розписки ОСОБА_2 від 24.09.2015 р., заявником також не вказується належних підстав для її приєднання та поважності пропуску строку, з огляду на те, що таку розписку заявник вже намагався приєднати до матеріалів справи, йому було відмовлено у зв`язку з тим, що таке клопотання не направлялось стороні позивача. ОСОБА_1 не заперечував щодо призначення розгляду справи по суті, втративши право на долучення такого доказу.

Апеляційний суд повторно наголошує на тому, що до закриття підготовчого судового засідання з моменту його призначення у сторін було пів року, для обміну заявами та подання доказів у справі, пропуск такого строку підлягає ретельному обґрунтування і дійсно існуючим об`єктивним причинам для пропуску такого строку і не може розцінюватись як звуження прав заявника на доступ до правосуддя та не сприяння у реалізації процесуальних прав.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2020 року - залишити без задоволення.

Протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 лютого 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий: Судді: