РІШЕННЯ

іменем України

17 серпня 2020 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області у складі:

судді - Бібіка О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Горобець Н.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

19.06.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 з вимогами: розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачкою 12.11.2015 та зареєстрований виконавчим комітетом Комсомольскої селищної ради Зміївськог району Харківської області, актовий запис №105.

На обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що з 12.11.2015 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою, від якого мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя не склалося через різні погляди на життя, несумісність характерів, відсутність взаєморозуміння. Фактичні шлюбні відносини припинено, спільне господарство не ведуть, мешкають окремо. Шлюб розпався остаточно, примирення не можливе. Спір про поділ майна, що є спільною сумісною власністю, та щодо місця проживання дитини, на даний час відсутній.

Оскільки примирення та збереження сім`ї неможливе, ОСОБА_1 просив розірвати шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 02.07.2020 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

У судове засідання учасники справи не з`явилися.

Від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій просить шлюб розірвати, розгляд справи проводити за його відсутності. Судові витрати з відповідача не стягувати.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнала, просила розгляд справи провести за її відсутності, без фіксування судового процесу технічними засобами.

У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши та оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав:

Як вбачається зі свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , сторони перебувають у шлюбі з 12.11.2015, який зареєстровано виконавчим комітетом Комсомольської селищної ради Зміївського району Харківської області, актовий запис №105 (а. с. 5).

Сторони мають спільного сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Комсомольської селищної ради Зміївського району Харківської області (а. с. 6)

Судом встановлено, що сторони припинили сімейні відносини, спільне господарство не ведеться, проживають окремо.

Побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України). Проте, судом встановлено, що вказані паритетні засади побудови сімейних відносин у даного подружжя відсутні.

Частиною 2 статті 3 СК України встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Нормами ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, передбачено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Враховуючи особливий характер сімейних відносин а також те, що збереження шлюбу можливе лише на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Детально вивчивши й оцінивши мотиви розлучення, повно і всебічно з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, приймаючи до уваги те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд вважає, що конфлікт між сторонами носить стійкий характер, їх шлюб розпався, причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Таким чином, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Позивач ОСОБА_1 просив не стягувати з відповідачки судові витрати.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 206, 223, 247, 263-265, 272, 273 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 12.11.2015 виконавчим комітетом Комсомольської селищної ради Зміївського району Харківської області, актовий запис №105, - розірвати.

Судові витрати з відповідача не стягувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене повністю або частково безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Повне судове рішення складено 17.08.2020.

Суддя -