У х в а л а

03 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 759/9251/16-ц

провадження № 61-12121 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солонець Тамара Василівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В с т а н о в и в:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 13 серпня 2019 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус КМНО Солонець Т. М., про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , задоволено частково: рішення Святошинського районного суду м. Києва від 13 серпня 2019 року скасовано, а позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_1 , приватний нотаріус КМНО Солонець Т. М., про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишено без розгляду.

07 серпня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , просить суд касаційної інстанції скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Статтею 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження, і представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , порушує клопотання про поновлення цього строку, з посиланням на те, що копію оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції отримано представником ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , 08 липня 2020 року, надавши копію відповідної розписки.

Із наданої копії розписки про отримання оскаржуваної ухвали не вбачається можливим встановити її фактичну наявність у матеріалах справи № 759/9251/16, а тому даний документ належним чином не підтверджує дійсне отримання представником ОСОБА_1 ухвали Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року саме 08 липня 2020 року.

Отже, клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження є необгрнутованим, а тому слід відмовити у його задоволенні.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та належні докази (документи), які містять відомості щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року, оскільки безпідставне поновлення такого строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У порушення вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі не зазначено чітко та належним чином підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Як убачається із касаційної скарги, заявник оскаржує рішення суду апеляційної інстанції, визначене в пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України.

У частині другій статті 389 ЦПК України зазначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні; у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду належним чином оформлену касаційну скаргу із зазначенням у ній, крім іншого, чітко та належним чином підстави (підставу) касаційного оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року, визначені в пунктах 1-4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 10 червня 2020 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 06 жовтня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко