Справа № 754/766/20
У Х В А Л А

Іменем України

31 липня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді Панченко О.М.

за участю секретаря судових засідань - Каліти І.С.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24.01.2020 року було відкрито провадження по даній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

03.03.2020 року сторонам по справі було надано термін для примирення строком один місяць до 03.04.2020 року. Проте, в підготовче засідання - 03.04.2020 року позивач не з`явився, подавши клопотання про відкладення розгляду справи.

28.04.2020 року, 22.05.2020 року, 30.06.2020 року та 31.07.2020 року позивач в підготовчі засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, про причини неявки позивач суд не повідомив та не скористалався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач в підготовче засідання не з`явилася, причини її неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст.131 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явились в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною 9 ст. 10 ЦПК України встановлено, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

За нормами ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не з`явився в чотири поспіль призначені підготовчі засідання, докази, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача до суду в матеріалах справи відсутні, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Належне повідомлення судом та обізнаність сторони позивача про день, час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства четверта поспіль неявка позивача в підготовче засідання є підставою залишити без розгляду дану позовну заяву.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заява якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.М. Панченко