Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 289/2142/18
Провадження № 2/935/439/20
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

10 серпня 2020 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Янчук В.В.,

з секретарем судових засідань - Кумечко С.М.,

розглянувши у підготовчому засіданні матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, ОСОБА_3 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області про визнання договору, не посвідченого нотаріально дійсним, визнання права власності на житловий будинок та земельні ділянки за договором купівлі-продажу,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Забілоцької сільської ради Радомишльського район Житомирської області про визнання договору, не посвідченого нотаріально дійсним, визнання права власності на житловий будинок та земельні ділянки за договором купівлі-продажу.

В підготовче засідання сторони не з`явились, про час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином.

В матеріалах цивільної справи містяться заяви представника позивача - ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розгляд справи у їх відсутність.

До суду відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали зустрічний позов до Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, ОСОБА_3 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу, тобто вимогам, які встановлені до позовної заяви.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Водночас встановлено, що дана зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; також до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте у додатках до зустрічної позовної заяви відсутній документ, що підтверджує сплату судового збору ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У відповідності до п.п. 2, 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Разом з тим, позивачами за зустрічним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у позовній заяві визначено ціну позову в розмірі 4428 грн.

Як вбачається із зустрічного позову та матеріалів, доданих до нього, позивачами було визначено вказану ціну позову на підставі правовстановлюючих документах на земельні ділянки за 2003 р. та рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 20.10.2014, однак у позовах про право власності на нерухоме майно ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а тому позивачі повинні надати суду належні докази на підтвердження вартості спірного майна на час звернення до суду з позовом та вірно зазначити у позовній заяві ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму (840,80 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму (10 510 гривень).

За викладених обставин, позивачі мають зазначити дійсну вартість майна, яке зазначено в позовних вимогах, на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості вказаного майна, а також надати докази сплати судового збору (кожному у розмірі, розрахованому від визначеної ціни позову відповідно до розміру позовних вимог),або документи на підтвердження наявності пільг щодо сплати судового збору.

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про прийняття зустрічного позову.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації R (81) 7 Комітету міністрів державам, членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя від 14.05.1981 року та практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення від 19.06.2001 року «Креуз проти Польщі») не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.185, 194 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, ОСОБА_3 про визнання права власності на земельні ділянки в порядку спадкування - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та роз`яснити, що у випадку виконання у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається.

В підготовчому засіданні оголосити перерву до 06 жовтня 2020 року о 13 год. 20 хв., виклик учасників поновити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Янчук В.В.