Номер провадження 2/754/1958/20
РІШЕННЯ

Іменем України

31 липня 2020 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.

за участю представника позивача Артеменка П.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна.

Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 08.08.2019 відкрито провадження по справі за позовом Акціонерного Товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 05.06.2007 ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк») уклали кредитний договір № 10-29/3523 за умовами якого, ОСОБА_1 отримала кошти в розмірі 145 378,00 дол. США. Також 05.06.2007 між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: квартиру, загальною площею 66,6кв.м., жилою площею 36,0кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Через систематичне невиконання Боржником умов кредитного договору Банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. 08.04.2019 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , було зареєстроване за АТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 163109206 від 11.04.2019. Однак позивачу стало відомо, що реалізувати власне майно на даний час неможливо оскільки Відділом державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві винесено постанову про арешт майна відповідача. Отже, внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт майна, порушено право позивача як власника відповідного майна. У зв`язку з викладеним вище Акціонерне товариство «Альфа-Банк» просить суд зняти арешт, який було накладено на підставі постанови Відділа державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві від 10.09.2014 на квартиру АДРЕСА_1 .

15.01.2020 в судовому засіданні за клопотанням представника позивача Артеменка П.М. було замінено позивача замість Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» його правонаступника Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Представник позивача Артеменко П.М. в судових засіданнях підтримав позовні вимоги, посилаючись на докази, які містяться в матеріалах справи. 23.07.2020 до суду надійшла заява від представника позивача про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 в судові засідання не з`явилась, 16.04.2020 до суду надійшов відзив про розгляд справи за відсутності відповідача, позовні вимоги визнає та просить суд зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Представник третьої особи Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судові засідання не з`явився, 16.12.2019 до суду надійшла заява від представника третьої особи відповідно до якої просить суд розглядати справи за відсутності представника третьої особи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно із ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов до такого.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

05.06.2007 ОСОБА_1 та АКБ «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк») уклали кредитний договір № 10-29/3523 за умовами якого, ОСОБА_1 отримала кошти в розмірі 145 378,00 дол. США

05.06.2007 між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: квартиру, загальною площею 66,6 кв.м., жилою площею 36,0кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

10.09.2014 державним виконавцем була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №44675905 з виконання виконавчого напису нотаріуса №9550, що виданий 24.09.2013 про звернення стягнення на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 66,6кв. м, жилою площею 36,0кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

10.09.2014 державним виконавцем була винесена постанова про арешт майна боржника ОСОБА_1 , а саме: квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до листа від 07.10.2019, Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва, 16.10.2014 державним виконавцем була винесена постанова про повернення виконавчого документу стягувачеві керуючись п.9 ч.1 ст.47 Закону України "Про виконавче провадження".

08.04.2019 право власності на квартиру АДРЕСА_1 було зареєстровано за АТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав нерухомого майна №163109206.

Відповідно до Розділу 9 пункту 9.8 Наказу "Про затвердження Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби" строки зберігання переданих до архіву виконавчих проваджень та здавальних описів (завершених виконавчих проваджень) становлять три роки, після чого вони підлягають знищенню.

У відповідності до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків не стягнення виконавчий або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також провадяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна.

Згідно із ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», згідно якого, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Таким чином, за змістом наведених положень Закону, в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Згідно до положень ч.4 ст. 41 Конституції України та ч.1 ст.321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до положень ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно положень частин 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основних свобод людини 1950 року, ратифікованого Верховною Радою України 17.07.1997 року (Закону № 475/97- ВР), визначено, що кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, які передбачені законом і загальними принципами міжнародного права.

Отже, заявлені вимоги про скасування арешту, який було накладено на підставі постанови Відділа державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві від 10.09.2014 на квартиру АДРЕСА_1 , підлягає задоволенню, оскільки наявність арешту вказаного майна перешкоджає реалізувати права Акціонерному товариству «Альфа-Банк», як власника майна.

Відповідно ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд вирішує питання про розподіл судових витрат між сторонами.

У відповідності до ч. 1 ст.142 Цивільного процесуального кодексу України - у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У звязку з зазначеним вище, суд присуджує стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 960,50грн.

Керуючись Конституцією України, Законом України «Про виконавче провадження», статтями 317, 319, 321 ЦК України, статтями 12, 13, 76-81, 263-268 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту- задовольнити.

Зняти арешт, який було накладено на підставі постанови Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві від 10.09.2014 на квартиру АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Альфа-Банк» витрати по сплаті судового збору в розмірі 960,50грн.

Повернути Акціонерному товариству «Альфа-Банк» з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 960,50грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Акціонерне товариство «Альфа-Банк», місце знаходження: м.Київ, вулиця Велика Васильківська, буд. 100, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_4 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 .

Третя особа: Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, місце знаходження: м.Київ, вулиця Бальзака, буд. 64, .

Повний текст рішення складено та підписано 31.07.2020 у відповідності до частини 5 статті 268 ЦПК України.

Суддя В.В. Бабко