Справа № 130/2323/19
Провадження № 22-ц/801/1273/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Заярний А. М.
Доповідач:Панасюк О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 рокуСправа № 130/2323/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя - доповідач),

суддів Ковальчука О. В., Міхасішина І. В.,

з участю секретаря судового засідання Куленко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Спілки громадян-співвласників «Господар», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , державний реєстратор на нерухоме майно Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Лановий Володимир Васильович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення, скасування акту прийому-передачі майна та рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, продажу майна за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Полігаса В. М. на рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області у складі судді Заярного А. М. від 21 квітня 2020 року (дата складання повного тексту рішення 28 квітня 2020 року), -

встановив:

В листопаді 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Андрощук О.І. звернувся з цим позовом, за яким просив:

- визнати недійсним рішення зборів уповноважених Спілки громадян-співвласників «Господар» від 30 квітня 2019 року, оформлене протоколом № 2 в частині виділення ОСОБА_2 «в натурі майно першої групи частину цегляного зерноскладу загальною площею 209 м кв.»; продажу автомобілів ГАЗ- 3307 Фургон та КАМАЗ; продажу ОСОБА_2 пошкоджених панелей, які залишились після реалізації силосної споруди;

-скасувати Акт приймання-передачі майна від 03 травня 2019 року, згідно з яким в.о. голови комітету Спілки громадян-співвласників «Господар» ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_2 прийняв «частину зерноскладу цегляного загальною площею 209 м кв.»;

-скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Ланового В. В. від 18 вересня 2019 року (індексний номер 48727348) про державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на нежитлове приміщення, зерносклад, загальною площею 208,8 кв. м (опис: зерносклад означений на плані літ. - А, Ганок, Ганок, Ганок, Ганок), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 210).

На обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ОСОБА_1 є власником майнового паю, співвласником розпайованого майна реорганізованого колективного сільськогосподарського підприємства «Золотий колос» (далі КСП «Золотий колос»), с. Курилівці Жмеринського району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства. У вересні 2019 року він довідався про те, що 30 квітня 2019 року відбулися збори уповноважених Спілки громадян-співвласників «Господар» розпайованого майна реорганізованого КСП «Золотий колос», на яких було прийнято оспорюване рішення про виділення майна пайового фонду ОСОБА_2 та продаж автомобілів і пошкоджених панелей.

ОСОБА_1 як співвласник майна КСП «Золотий колос» про проведення 30 квітня 2019 року зборів уповноважених Спілки громадян-співвласників «Господар» не повідомлявся, участі у зборах не приймав, нікого на участь у них від його імені не уповноважував, а тому рішення про виділення та продаж майна, яке належить на праві спільної часткової власності усім співвласникам майна колишнього КСП «Золотий колос», в тому числі і йому, суперечить приписам статей 358, 367 Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Рішенням Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 09 серпня 2018 року позов задоволено. Визнано недійсним рішення зборів уповноважених спілки громадян-співвласників «Господар» від 30 квітня 2019 року, оформлене протоколом № 2 від 30 квітня 2019 року, в частині виділення ОСОБА_2 «в натурі майна першої групи - частину цегляного зерноскладу загальною площею 209 кв. м», продажу ОСОБА_2 пошкоджених панелей, які залишилися після реалізації силосної споруди, а також продажу автомобілів ГАЗ-3307 Фургон та КАМАЗ громадянам ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Скасовано «Акт приймання передачі майна» від 03 травня 2019 року, згідно з яким в.о. голови комітету Спілки громадян-співвласників «Господар» ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_2 прийняв частину зерноскладу, цегляного, загальною площею 209 кв. м. Скасовано рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Ланового В. В. від 18 вересня 2019 року, індексний номер 48727348, про державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на нежитлове приміщення - зерносклад, загальною площею 208,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомості майна 210). Вирішено питання про судові витрати у справі.

Рішення мотивовано тим, що оскільки для прийняття рішень співвласниками майна щодо його виділення та відчуження, необхідна згода всіх співвласників та одностайність у прийняті такого рішення, а позивач, як співвласник майна реформованого КСП «Золотий колос» згоди на виділення та відчуження такого майна не давав, збори уповноважених Спілки громадян-співвласників «Господар» утратили повноваження на розпорядження майном пайового фонду у зв`язку із закінченням строку дії договору про спільне володіння, користування і розпорядження майном, що знаходиться у спільній частковій власності від 01 лютого 2007 року, то рішення про виділення майна пайового фонду ОСОБА_2 та продаж його ОСОБА_2 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 є незаконним та підлягає скасуванню, як і складений на підставі цього рішення акт прийому-передачі майна та проведена державна реєстрація права власності на виділене нерухоме майно.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - адвокат Полігас В. М., посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив скасувати це рішення та постановити нове - про відмову у позові.

Апеляційна скарга мотивована тим, що визначена як відповідач спілка громадян - співвласників «Господар» не є юридичною особою, відповідно не має цивільної процесуальної дієздатності, а тому не може відповідати за позовом. Рішення суду першої інстанції впливає на обсяг прав і обов`язків усіх співвласників майна колишнього КСП «Золотий колос», які мали б відповідати за цим позовом.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частинами першою - четвертою статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

За змістом статті 374 ЦПК України апеляційний суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює у відповідній частині нове рішення або змінює рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального і процесуального права (стаття 376 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим; законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права; судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду; обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цим вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає з огляду на таке.

Суд установив, що рішенням зборів уповноважених Спілки громадян-співвласників «Господар» від 30 квітня 2019 року, оформленим протоколом № 2 виділено ОСОБА_2 в натурі майно першої групи - частину цегляного зерноскладу загальною площею 209 кв. м; а також вирішено продати автомобіль ГАЗ - 3307 Фургон ОСОБА_4 , а КАМАЗ - ОСОБА_3 ; продати ОСОБА_2 пошкоджені панелі, які залишились після реалізації силосної споруди. 03 травня 2019 року в. о. голови комітету Спілки громадян-співвласників «Господар» ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_2 прийняв частину зерноскладу цегляного загальною площею 209 м кв., про що було складено Акт приймання-передачі майна від 03 травня 2019 року. Рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Ланового В. В. від 18 вересня 2019 року (індексний номер 48727348) зареєстроване право приватної власності ОСОБА_2 на нежитлове приміщення, зерносклад, загальною площею 208,8 кв. м (опис: зерносклад означений на плані літ. - А, Ганок, Ганок, Ганок, Ганок), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 210).

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

За змістом норм процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучити до участі у справі співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Згідно з частиною п`ятою статті 12 ЦПК України, пунктом 1 частини 1 статті 189 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій.

Разом із тим суд не може примушувати сторін до вчинення тих чи інших процесуальних дій, оскільки це суперечить принципу диспозитивності цивільного судочинства.

Частиною четвертою статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Суд у силу покладених на нього процесуальним законом повноважень позбавлений можливості самостійно визначати суб`єктний склад учасників справи, проте встановивши, що у справі не залучено усіх суб`єктів, які мають відповідати за позовом у межах заявлених позовних вимог як відповідачі, суд відмовляє у позові з цих підстав.

Згідно зі статтею 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Позивачем та відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Проте, суд першої інстанції не перевірив чи зареєстрована (легалізована) Спілка громадян-співвласників «Господар» у відповідності до вимог Закону України «Про об`єднання громадян», Положення про порядок легалізації об`єднань громадян, а відтак чи має вона цивільну процесуальну дієздатність і може виступати відповідачем у справі.

Відповідно до вимог статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Згідно з частиною другою статті 356 ЦК України суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади.

Власники майнових паїв є співвласниками пайового фонду колективного сільськогосподарського підприємства і володіють, користуються та розпоряджаються цим майном на праві спільної часткової власності.

Отже, враховуючи ту обставину, що позивач висуває вимогу визнати незаконним рішення зборів уповноважених спілки співвласників майнових паїв та скасувати зареєстроване на його підставі право власності, відповідачами у справі обов`язково мають бути особи, які набули таке право на підставі оспорюваного рішення, а також всі співвласники майнових паїв як власники майна, що перебуває у спільній частковій власності фізичних осіб.

Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є виключним правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Відтак, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача, вирішити спір відносно одних із співвласників майна, з урахуванням принципу спільного розпорядження майном, що перебуває у спільній частковій власності, неможливо, а вимога про скасування державної реєстрації права власності є похідною вимогою від вимоги про визнання незаконним рішення зборів уповноважених членів Спілки громадян-співвласників «Господар», то у позові необхідно відмовити.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України апеляційний суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Полігаса В. М. задовольнити.

Рішення Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області скасувати і ухвалити нове рішення.

У позові ОСОБА_1 до Спілки громадян-співвласників «Господар», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , державний реєстратор на нерухоме майно Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області Лановий Володимир Васильович, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення, скасування акту прийому-передачі майна та рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, продажу майна відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 , , на користь ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 , 2305 грн (дві тисячі триста п`ять) грн 20 к. у відшкодування судового збору, сплаченого за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

(Повний текст судового рішення складено 25 серпня 2020 року)

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. В. Ковальчук

І. В. Міхасішин