справа № 208/8463/19
№ провадження 2/208/1139/20
УХВАЛА

Іменем України

25 серпня 2020 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

За участю: секретаря судового засідання Корнієнко К.Є.,

Позивача № 2- ОСОБА_1 ,

Позивача № 3 ОСОБА_2 ,

Представника позивачів № 1, 2, 3 адвоката Пархоменко А.В.,

Відповідача ОСОБА_3 ,

Представника відповідача адвоката Чекуріна С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області клопотання позивача № 2 ОСОБА_1 «про призначення судово-психологічної експертизи», суд-

встановив:

В проваджені Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області перебуває об`єднане провадження за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 до відповідача № 1 - ОСОБА_3 , відповідача № 2 Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група» «про відшкодування матеріальної та моральної шкоди спричиненою внаслідок ДТП».

Підставою для звернення із даним позовом є встановлення в межах кримінального провадження внесеного в ЄРДР за № 0000974, події, причинно-наслідкового зв`язку, та винності ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України за вироком Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12.07.2018 року, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18.01.2019 року та Постановою Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 19.11.2019 року у справі за № 208/6164/17, згідно до яких:

ОСОБА_6 , 07.08.2017 об 11 годині 30 хвилин, керуючи належним їй на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 технічно справним автомобілем «HONDA CIVIC» реєстраційний номер НОМЕР_2 , рухалася по пр. Аношкіна зі сторони пр. Свободи в напрямку пр. Тараса Шевченка Заводського району м. Кам`янське Дніпропетровської області.

У ході руху по крайній правій смузі пр. Аношкіна м. Кам`янське Дніпропетровської області 07.08.2017 об 11 годині 30 хвилин водій ОСОБА_6 , не діяла таким чином, щоб не наражати на небезпеку життя і здоров`я громадян, будучи неуважною до дорожньої обстановки та її змінам, не маючи жодних перешкод технічного і фізичного характеру, в районі будинку № 31а перед початком маневру повороту ліворуч не переконалася у тому, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасника руху, почала виконувати маневр повороту ліворуч на вулицю Медичну, внаслідок чого виїхала на ліву смугу для руху, де сталося зіткнення лівою бічною частиною керованого нею автомобіля «HONDA CIVIC» реєстраційний номер НОМЕР_2 , з мотоциклом «HONDA CB 600F», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_7 , який рухався по лівій смузі для руху позаду автомобіля «HONDA CIVIC» реєстраційний номер НОМЕР_2 у попутному з ним напрямку.

Своїми діями ОСОБА_6 грубо порушила вимоги п.п.1.3., 1.5., 2.3. б) та 10.1. Правил дорожнього руху України, відповідно до яких:

п.1.3. «Учасники дорожнього руху зобов`язано знати й неухильно виконувати вимоги Правил дорожнього руху, а також бути взаємно ввічливими»;

п.1.5. «Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків»;

п.2.3. б): «Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі»;

п.10.1. «Перед початком руху, перестроюванням та любою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечно та не створить перешкод чи небезпеки іншим учасникам руху».

Порушення п.10.1 Правил дорожнього руху України знаходиться у причинному зв`язку з настанням події даної дорожньо-транспортної пригоди.

Невиконання вищевказаних пунктів Правил дорожнього руху України призвело до даної дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої, водій мотоциклу «HONDA CB 600F», реєстраційний номер НОМЕР_3 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді: багатооскольчатого перелому кісток дна передньої черепної ямки з обох боків, лобної та тім`яних та правої скроневої кісток, кісток носу, орбіт, вилиць, верхньої щелепи, крововиливу в м`які покрови голови зі сторони внутрішнього боку в центрі та правій лобній ділянці, крововиливів під оболонки та у речовину мозку, синців, ран та саден обличчя; перелому тіла грудини по верхньому краю 3-го ребра, скольчатого перелому з розтрощенням тіл 6-го та 7-го грудних хребців з крововиливом під оболонки спинного мозку, синця та садна тулубу, садна шиї, саден кінцівок.

Виявлена сполучена тупа травма тіла утворилася від дії тупого предмета (предметів) або при ударі о подібні (якими були виступаючі частини легкового автомобіля), про що свідчить характер пошкоджень (наявність синців, саден та ран з дрібнозубчастими осадженими краями, переломів кісток), які діяли по передній правій поверхні тіла з ковзанням тіла по покриттю дороги.

Виявлена сполучена тупа травма тіла відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, по ознаці небезпеки для життя та в даному випадку призвела до смерті, яка настала на місці дорожньо-транспортної пригоди 07.08.2017 об 11 годині 30 хвилин в районі будинку № 31 а на пр. Аношкіна м. Кам`янське Дніпропетровської області.

Постановою Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 19.11.2019 року у справі за № 208/6164/17, цивільні позови про відшкодування матеріальної та моральної шкоди скасовано і призначено новий розгляд у суді першої інстанції в порядку цивільного судочинства.

Згідно до позовних вимог заявлених ОСОБА_1 вимоги відшкодування матеріальної шкоди заявлено до відповідача № 1 та відповідача № 2, щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, то зазначені вимоги заявлені до ОСОБА_3 , як особи визнаної винною у скоєнні ДТП, внаслідок якої загинув син позивача - ОСОБА_7 .

Для визначення розміру завданої моральної шкоди, внаслідок ДТП що мало місце 07.08.2017 року, позивачем заявлено клопотання про призначення судово-психологічної експертизи ОСОБА_1 , проведення якої просить доручити Харківському науково- дослідному інституті судових експертиз ім. проф. Бокаріуса з поставленням запитань заявлених у клопотання, а саме:

- чи є ситуація, розглянута у кримінальній справі 208/6164/17 психотравмуючою для потерпілої та Позивача у даній справі ОСОБА_1 , яка є матір`ю загиблого ОСОБА_7 . Якщо так, чи заподіяна потерпілій та Позивачу у даній справі ОСОБА_1 щиросердечні страждання в наслідок розглянутої у справі ситуації?

- чи є у потерпілої ОСОБА_1 зміни в психічній діяльності, що настали в наслідок смерті її сина ОСОБА_7 , в результаті ДТП, спричиненого ОСОБА_8 ; якщо так, то який їхній характер і в чому вони виражаються?

- чи існує причинно-наслідковий зв`язок між станом потерпілої ОСОБА_1 (зміна її психологічного благополуччя) і смерті її сина ОСОБА_7 ; якщо так, чи нанесено внаслідок смерті в результаті порушення правил безпеки дорожнього руху її сина - ОСОБА_7 моральної шкоди?

- якщо ОСОБА_1 нанесено страждань (моральна шкода), то який можливий розмір складає грошова компенсація за нанесені страждання ОСОБА_1 ?

В судовому засіданні позивач № 2 ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Пархоменко А.В., підтримали клопотання у повному обсязі. Заперечуючи проти додаткових питань заявлених стороною відповідача № 1, і наполягаючи на проведення експертного дослідження саме у Харківському науково-дослідному інституті судових експертиз ім. проф. Бокаріуса.

Відповідачем № 1 та представником відповідача адвокатом Чекуріним С.А. подана заява згідно до якої сторона відповідача № 1 не заперечувала проти призначення експертного дослідження, але прохали врахувати можливість проведення експертного дослідження у м. Дніпро, та просили поставити для дослідження експертам додаткові питання наступного змісту:

-Які індивідуально-психологічні особливості має особа, яка обстежується (персонально кожен позивач)?

-Які психологічні особисті якості та провідні мотиваційні чинники поведінки має особа, яка обстежується? У якому зв`язку вони перебувають з обставинами справи?

-Чи є ситуація, розглянута у кримінальному провадженні № 208/6164/17 психотравмувальною для особи, яка обстежується? Якщо так, чи заподіяна особі, яка обстежується щиросердечні страждання внаслідок розглянутої у справі ситуації.

-Чи є у особи, яка обстежується зміни в емоційному стані, індивідуально- психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин, а саме події по справі?

-Чи існує причинно-наслідковий зв`язок між станом особи, яка обстежується (зміна її психологічного благополуччя) і смерті близькою людини? Якщо так, чи нанесено внаслідок смерті в результаті ДТП, моральної шкоди особі, яка обстежується?

-Якщо особі, яка обстежується нанесено страждань (моральна шкода), то який можливий розмір складає грошова компенсація за нанесені страждання?

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Частиною другою статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження.

При цьому, положенням ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 103 ЦПК України :

1. Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

2. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

3. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

4. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

5. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

6. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

7. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Національне законодавство з урахуванням практики Європейського суду з прав людини встановлює обов`язок суду щодо сприяння учасникам судового процесу в реалізації їх права на здобуття доказів у справі зокрема шляхом забезпечення можливості належним чином приймати участь у судовому провадженні. Таке право сторін становить складову частину права на справедливий суд в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод та є непорушним.

Таким чином, з огляду на заявлені вимоги, з якими звертаються позивачі, а також те, що проведення по даній справі судової експертизи в повній мірі вирішить заявлені позовні вимоги, суд вважає доцільним заявлене клопотання задовольнити та призначити по справі судову експертизу.

Частиною 1 статті 104 ЦПК України визначено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 3 ст.103 ЦПК України при призначенні судом експерт або експертна установа обираються сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Згідно з ст. 7-1 Закону України «Про судову експертизу» підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою, якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про судову експертизу», витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством. Проведення інших експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Згідно з ч. 7 ст. 72 ЦПК України експерт має право на оплату виконаної роботи та на компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи і викликом до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 86 ЦПК України кошти на оплату судової експертизи вносяться стороною, яка заявила клопотання про проведення експертизи.

Пунктом 2 частини 3 статті 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані з проведенням експертизи.

Пунктом 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплата робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Таким чином, з врахуванням того, що клопотання щодо призначення вказаної судової експертизи заявлено саме позивачами, та не оспорюється відповідачем є доцільним покладення обов`язку щодо оплати даного експертного дослідження саме на позивачів по справі з роз`ясненням того, що в у разі відмови чи ухилення заінтересованої сторони від оплати витрат, пов`язаних із проведенням судової експертизи, суд скасовує ухвалу про призначення судової експертизи і настають наслідки, передбачені за ухилення від участі в експертизі.

Так, згідно до п. 9 Постанови Пленуму ВСУ « Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.95 розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи.

Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди,

суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи та потребують спеціальних знань, а також враховуючи, що обставини справи з`ясовуються на засадах змагальності, клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення у справі судової експертизи підлягає задоволенню. Щодо додаткових питань заявлених відповідачем, то ці питання в повній мірі відображають зміст питань заявлених позивачем, та що експерт не обмежений у праві викласти результати дослідження з питань які мають значення, але не заявлені перед експертом.

Керуючись ст.ст. 12, 103, 252, 253, 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

постановив:

Клопотання позивача ОСОБА_1 «про призначення судово-психологічної експертизи», - задовольнити повністю.

Клопотання сторони відповідача відхилити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 до відповідача № 1 - ОСОБА_3 , відповідача № 2 Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Українська страхова група» «про відшкодування матеріальної та моральної шкоди спричиненою внаслідок ДТП», судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. проф. Бокаріуса (Україна, м. Харків, вул. Золочівська, 8а), попередив експертів про кримінальну відповідальність за відмову від дачі висновку і за дачу свідомо помилкового висновку (по ст.ст.384,385 КК України).

На вирішення експертів поставити наступні питання:

- чи є ситуація, розглянута у кримінальній справі 208/6164/17 психотравмуючою для потерпілої та Позивача у даній справі ОСОБА_1 , яка є матір`ю загиблого ОСОБА_7 . Якщо так, чи заподіяна потерпілій та Позивачу у даній справі ОСОБА_1 щиросердечні страждання в наслідок розглянутої у справі ситуації?

- чи є у потерпілої ОСОБА_1 зміни в психічній діяльності, що настали в наслідок смерті її сина ОСОБА_7 , в результаті ДТП, спричиненого ОСОБА_8 ; якщо так, то який їхній характер і в чому вони виражаються?

- чи існує причинно-наслідковий зв`язок між станом потерпілої ОСОБА_1 (зміна її психологічного благополуччя) і смерті її сина ОСОБА_7 ; якщо так, чи нанесено внаслідок смерті в результаті порушення правил безпеки дорожнього руху її сина - ОСОБА_7 їй моральної шкоди?

- якщо ОСОБА_1 нанесено страждань (моральна шкода), то який можливий розмір складає грошова компенсація за нанесені страждання ОСОБА_1 ?

Для дослідження експертам направити копію ухвали для виконання, копію позовної заяви ОСОБА_1 , копії вироку Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12.07.2018 року, ухвали Дніпровського апеляційного суду від 18.01.2019 року та Постанови Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 19.11.2019 року у справі за № 208/6164/17.

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Оплату за проведення експертизи покласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстровану за адресою АДРЕСА_1 , засоби зв`язку НОМЕР_5 .

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя Івченко Т. П.