ПОСТАНОВА

Іменем України

31 серпня 2020 року м. Кропивницький

справа № 398/3688/19

провадження № 22-ц/4809/999/20

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Карпенка О. Л. (головуючий, суддя-доповідач), Дьомич Л. М., Мурашка С. І.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області (суддя Бугайченко Т. А.) від 10 квітня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

15 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 про захист честі та гідності шляхом спростування недостовірної інформації і відшкодування завданої шкоди.

В обґрунтування вказаного позову зазначається, що 10 жовтня 2019 року відповідач розповсюдив в газеті «Олександрійський тиждень» недостовірну інформацію, чим позивачу завдано шкоду в розмірі 75 000 грн.

Короткий зміст рішення суду

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та спростування недостовірної інформації залишено без розгляду.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, у судові засідання 16 березня 2020 року та 10 квітня 2020 року не з`являвся, причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність до суду не надав.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погоджуючись з цим судовим рішенням, позивач подав до суду апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2020 року, а справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права. Судові повістки у судові засідання 16 березня 2020 року та 10 квітня 2020 року особисто позивач не отримував, у зв`язку з перебуванням на стаціонарному лікуванні в Інституті нейрохірургії ім. Ромаданова у місті Києві. Таким чином позивач констатує, що, на його думку, суд дійшов помилкового висновку про наявність достатнії підстав для залишення позову без розгляду.

Відповідач не реалізував передбачене ст. 360 ЦПК України право на відзив на апеляційну скаргу.

Учасники справи повідомленні належним чином про час, дату та місце розгляду справи, , але в судове засідання не з`явилися. Позивач не повідомив суд про причини своєї неявки, а відповідач надіслав засобами електронного зв`язку клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи та відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Апеляційний суд встановив такі обставини, які мають значення для справи

15 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 про захист честі, гідності та спростування недостовірної інформації.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31 січня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду на 20 лютого 2020 року.

20 лютого 2020 року судом, у судовому засіданні, яке проводилось за участі позивача, було відмовлено у задоволенні заяви про відвід головуючого судді, а розгляд справи відкладено на 16 березня 2020 року, у зв`язку з доручення керівнику апарату Олександрійського міськрайонного суду кіровоградської області здійснити перевірку фактів щодо дотримання (порушення) вимог законодавства під час здійснення автоматичного розподілу вказаної цивільної справи.

16 березня 2020 року в судове засідання сторони не з`явилися, а розгляд справи відкладено на 10 квітня 2020 року.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та спростування недостовірної інформації залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 5 статті 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення зазначеним вимогам процесуального закону не відповідає.

Цивільне судочинство ґрунтується на принципах гласності і відкритості.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи (ч. 1 ст. 8 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку. Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю.

Частинами 1, 5 ст. 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Аналіз зазначених норми вказує на те, що за загальним правилом судова повітка фізичній особі вручається особисто адресату, або, у разі відсутності адресата за зазначеною ним адресою, будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї. Судова повістка може бути також вручена представнику учасника справи, повноваження якого на участь у справі належно підтверджені.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 20 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», перевіряючи явку в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, суд установлює, чи повідомлені ті, хто не з`явився, про час і місце судового засідання з дотриманням вимог закону, чи вручені особам, які беруть участь у справі, судові повістки в строк, визначений ЦПК України. У разі неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, належним чином і в установленому порядку повідомленої про дату судового засідання, питання про можливість судового розгляду вирішується з урахуванням вимог ЦПК України.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та відсутні перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку та строки повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в які він не з`явився.

Зі змісту вказаних вище норм вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності одночасно таких умов: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно (двічі поспіль) не з`явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен встановити наявність всіх умов залишення заяви без розгляду. Відсутність хоча б однієї із цих умов не дає підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик позивача в судове засідання на 16 березня 2020 року та 10 квітня 2020 року направлені судом першої інстанції на зазначену позивачем адресу для кореспонденції: 28000, м. Олександрія, Головпоштамт, а/с № 65.

Однак, згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень (а.с.73, 91) судові повістки вручені відділенням Укрпошти не особисто позивачу, а іншій особі на прізвище ОСОБА_3 . При цьому у справі відсутні відомості по те чи являється ця особа представником позивача або членом його сім`ї.

За таких обставин висновок суду першої інстанції про те, що позивач був належним чином викликаний в суд і повторно до суду не з`явився є необґрунтованим. Звідси випливає, що у суду не було достатньо підстав для висновку про залишення позову без розгляду.

Посилання позивача на непрацездатність у період з 13 березня 2020 року по 18 березня 2020 року апеляційний суд не приймає до уваги, оскільки такі докази не були надані позивачем до суду першої інстанції, а причин неможливості подати такий доказ до районного суду, апелянтом не наведено.

Висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, суд допустив порушення норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому відповідно до п.3, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України це є підставами для скасування ухвали суду та повернення справи до того ж суду для продовження розгляду справи.

У справі «Bellet v. France» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Таким чином, вказані обставини свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до положень ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У зв`язку з тим, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, відповідно до приписів ст. 379 ЦПК України, вказана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10 квітня 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді: Л. М. Дьомич

С. І. Мурашко