Справа № 357/7613/20
У Х В А Л А

25.08.2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами в натурі та визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

В липні 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд:

1) виділити в натурі та визнати за ОСОБА_1 право власності на відокремлену частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по АДРЕСА_1 , що складається з технічного паспорту з:

- 2-1 коридор площею 2,0 кв.м., 2-6 санвузол площею 1,7 кв.м., 2-7 ванна площею 4,6 кв.м., 2-5 передпокій площею 12,6 кв.м., 2-2 кухня площею 10,1 кв.м., 2-3 житлова кімната площею 18,5 кв.м., 2-4 житлова кімната площею 8,9 кв.м., з яких житлова площа становить 27,4 кв.м.,

- з надвірних будівель та споруд: убиральня «В», сарай-гараж-літня кухня «Б2» 1/2 частини, колонка, огорожа з воротами із розрахунку рівності часток на будинок та відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи;

2) припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ;

3) визнати за нею ОСОБА_1 , право власності на частину земельної ділянки в обсязі необхідному для обслуговування її частини будинку та господарських споруд, загальною площею 0,1000 га кадастровий номер якої :05:011:0013 із цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку та господарських споруд, що розташована по АДРЕСА_1 , відповідно до висновку судової земельно-технічної експертизи;

4) визначити порядок користування земельною ділянкою з кадастровим номером :05:011:0013 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 згідно варіанту розподілу відповідно до висновку судової земельно-технічної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюється.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Разом з цим, зазначаючи в позовній заяві ціну позову 306 575 грн., позивачем не надано належних доказів вартості спірного нерухомого майна (звіт про оцінку майна), відповідно до якого визначається ціна позову та сплачується судовий збір (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Крім того, зі змісту наведених вище позовних вимог вбачається, що позовна заява містить три вимоги майнового характеру (виділити в натурі, визнати право власності на відокремлену частину житлового будинку разом з господарськими будівлями та спорудами, визнати право власності на частину земельної ділянки) та дві вимоги немайнового характеру (припинити право спільної часткової власності, визначити порядок користування земельною ділянкою).

Разом з цим, позивач звернулась до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтувала тим, що в даний час вона не працює, перебуває у відпустці по догляду за дитиною, доходу не має, отримує державну допомогу на дитину, що підтверджується свідоцтвом про народження дитини, довідкою № 65 від 24.01.2020 року, відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідкою про отримання допомоги від 15.07.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2020 року становить 2102 гривень.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Порядок відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати встановлюється ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону).

Отже, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд може звільнити від сплати судового збору при наявності беззаперечних доказів, які б підтверджували матеріальний стан платника.

Однак, враховуючи наявне у сторони право на звернення з клопотанням про зменшення від сплати судового збору, відстрочення або розстрочення його сплати, позивач, звернувшись до суду з позовними вимогами як майнового, так і немайнового характеру, та заявляючи клопотання саме про повне її звільнення від сплати судового збору, не надала доказів на підтвердження її незадовільного майнового стану, в тому числі і про відсутність у власності рухомого чи нерухомого майна, коштів на рахунках у банківських установах, документів про склад сім`ї, тощо.

Отже, позивач має зазначити ціну позову, виходячи із дійсної ринкової вартості спірного нерухомого майна (житлового будинку, господарських будівель та споруд, а також земельної ділянки) на час звернення до суду з даним позовом та надати квитанцію про сплату судового збору на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна, яке вона просить поділити.

Крім того, позивач має надати докази сплати судового збору за дві наведені вимоги немайнового характеру, тобто 840,80 грн. за кожну.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: БЦ УК/м. Бiла Церква/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38009832, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010043, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Слід зазначити, що позивач не позбавлена права повторно звертатися до суду з клопотанням про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати при наявності беззаперечних доказів, які б підтверджували незадовільний матеріальний стан платника.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Всупереч викладеному, до позовної заяви не додано копії всіх документів відповідно до кількості відповідачів.

Отже, позивачу необхідно надати копії доданих до позовної заяви документів, які мають бути засвідчені у встановленому законом порядку.

Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 5, 8, 9, 10 ч. 3 ст.175 ЦПК України).

Вказуючи у позовній заяві про поділ нерухомого майна на підставі висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, позивачем не надано до матеріалів справи будь-якого висновку експерта/спеціаліста щодо можливості поділу вказаних нерухомих об`єктів.

Слід роз`яснити, що відповідно до вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяА. Ю. Цуранов