Справа № 758/492/20
У Х В А Л А

про залишення зустрічного позову без руху

31 серпня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності на 1/2 частину квартири, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , про визнання права власності.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 03.03.2020 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання, встановлено строк для подання відзиву.

31.08.2020 року надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності на 1/2 частину квартири.

Відповідно до ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач просить визнати за ОСОБА_5 право власності на 1/2 частину квартири, однак нею до матеріалів зустрічного позову не додано доказів на підтвердження зміни прізвища, відтак, суд не має можливості пересвідчитися, що ОСОБА_5 і ОСОБА_1 є однією і тією ж особою.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

ОСОБА_6 не додано до матеріалів зустрічного позову оригінал квитанції про сплату судового збору, про що канцелярією суду складено відповідний акт. Крім того, не зрозуміло, з яких обставин виходила позивач, зазначаючи ціну позову в розмірі 100 000 гривень, оскільки в першій редакції первісного позову позивач ОСОБА_2 зазначав ціну позову 652 000 гривень, а в подальшому - 21 196,27 гривень.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510 грн).

Оскільки до позовної заяви не долучено доказів на підтвердження вартості спірного майна, суд позбавлений можливості самостійно встановити розмір судового збору, що підлягає доплаті.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 193-194, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності на 1/2 частину квартири - залишити без руху;

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днівз дня отримання ухвали;

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, зустрічний позов вважається неподаним та повертається позивачу;

Копію цієї ухвали направити позивачу;

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Гребенюк