У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання - Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, матеріали цивільної справи за заявою Ужгородської міської ради, заінтересована особа: Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області, про визнання спадщини відумерлою ,-

В С Т А Н О В И В:

Ужгородська міська рада звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про визнання спадщини відумерлою.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 28.11.2019 року у справі відкрито провадження та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами окремого провадження.

В судові засідання призначені на 03.06.2020 року, 24.06.2020 року та на 26.08.2020 року представник заявника - Ужгородської міської ради не з`явився повторно, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, в т.ч. шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України. Будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутності до суду не надходило.

Зацікавлені особи представники Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, Ужгородського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області в судові засідання не з`явилися потворно, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно і належним чином, шляхом направлення судових повісток за адресою, зазначеною у заяві та в т.ч. шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, виходячи з їх належності, допустимості, достовірності та достатності, суд приходить до наступного висновку.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.5 ст.223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував у своїх рішеннях, що особа, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Європейський Суд з Прав Людини у своєму рішенні у справі "Варбанов проти Болгарії" (Varbanov v. Bulgaria), №31365/96, пункт 36, ECHR 2000-X) підкреслив, "що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та мати розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями".

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд неодноразово акцентував, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу "сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки".

Відповідальність за швидке здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на державні судові органи. Однак, розумність тривалості судового провадження залежить не тільки від складності справи, її обставин та предмета спору, але і поведінки сторін. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Вказана практика ЄСПЛ знайшла своє відображення і в нормах ЦПК України. Так, п.11. ст.2 ЦПК України встановлено, що основними засадами судочинства є неприпустимість зловживання сторонами своїми процесуальними правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Заявник, як ініціатор звернення має з`являтися до суду. Використання ним цього права повинно слугувати своєчасному та ефективному розгляду справи, в тому числі і шляхом безпосередньої участі у судовому засіданні. Заявник мав реальну можливість прибути на слухання справи та реалізувати надані йому законом права, проте цього не зробив.

За таких обставин, враховуючи повторну неявку представника заявника в судове засідання, а також відсутність клопотання про розгляд справи у його відсутності, суд вважає, що такі дії заявника свідчать про небажання підтримувати свою заяву та брати участь у розгляді справи, а також зважаючи на необхідність дотримання строків розгляду справи, суд вважає, що є всі підстави для залишення даної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 223, 257,294, 352-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву Ужгородської міської ради, заінтересована особа: Перша Ужгородська державна нотаріальна контора, Ужгородський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатській області, про визнання спадщини відумерлою - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Малюк В.М.