ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7001/20 Справа № 199/1037/20 Суддя у 1-й інстанції - Руденко В. В. Суддя у 2-й інстанції - Красвітна Т. П.
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

24 липня 2020 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Красвітної Т.П. ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 червня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про спростування фактів безоблікового споживання електричної енергії та самовільного підключення до електромережі, відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 червня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотань ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про виклик свідків та витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про спростування фактів безоблікового споживання електричної енергії та самовільного підключення до електромережі, відшкодування моральної шкоди.

Не погодившись з вищезазначеною ухвалою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу суду від 19 червня 2020 року про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, про виклик свідків та витребування доказів по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про спростування фактів безоблікового споживання електричної енергії та самовільного підключення до електромережі, відшкодування моральної шкоди, судом встановлено, що вона не може бути прийнята до розгляду в апеляційній інстанції, з наступних підстав.

Статтею 353 ЦПК України встановлено, що окремо від рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції.

Зі змісту вказаної статті не вбачається, що ухвали суду першої інстанції щодо відмови у розгляді справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, виклику свідків та витребуванні доказів можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо забезпечення доказів, відмови в забезпеченні доказів чи скасування ухвали про забезпечення доказів.

Підстави та порядок забезпечення доказів визначено статтею 116 ЦПК України.

Однак, інститути забезпечення доказів та витребування доказів не є тотожними. Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема, шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Тобто, це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті в майбутньому. Водночас, витребування доказів, відповідно до статті 84 ЦПК України, застосовується у разі неможливості самостійного подання доказів учасником справи.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 28 жовтня 2019 року, справа № 490/815/19, провадження № 61-18427ск19.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до суду, зокрема з клопотанням про витребування доказів у порядку, визначеному статтею 84 ЦПК України. ОСОБА_1 заяву про забезпечення доказів у порядку, передбаченому статтями 116, 117 ЦПК України, не подавав.

Із оскаржуваної ухвали вбачається, що судом розглянуто, зокрема, клопотання про витребування доказів в порядку ст.84 ЦПК України. Натомість, питання щодо забезпечення доказів позивачем перед судом першої інстанції не ставилось та судом не розглядалось.

Частиною 5 статті 357 ЦПК України передбачено перелік підстав, за якими апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Зокрема, пунктом 4 частини 5 статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, зокрема, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Згідно з ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Європейський суд з прав людини вказав, що відповідно до пункту 1 статті б Конвенції якщо апеляційне оскарження існує в національному правовому порядку, держава зобов`язана забезпечити особам під час розгляду справи в апеляційних судах, в межах юрисдикції таких судів, додержання основоположних гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з урахуванням особливостей апеляційного провадження, а також має братись до уваги процесуальна єдність судового провадження в національному правовому порядку та роль у ньому апеляційного суду. «Право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (VOLOVIKv. UKRAINE, 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2018 року у справі № 752/1016/17 зроблено висновок, що тлумачення права на апеляційне оскарження ухвал суду першої інстанції має відбуватися з урахуванням можливості чи неможливості поновити свої права особою, яка подала апеляційну скаргу, в інший спосіб, аніж шляхом оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду.

Також, висновку про те, що ухвала про відмову у витребуванні доказів не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду, дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 761/29385/17, провадження № 61-48680св18.

За таких обставин, наявні підстави для повернення ОСОБА_1 апеляційної скарги на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 червня 2020 року.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 19 червня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про спростування фактів безоблікового споживання електричної енергії та самовільного підключення до електромережі, відшкодування моральної шкоди- повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Суддя Т.П.Красвітна