Справа №274/4842/20
Провадження № 2/0274/1583/20
У Х В А Л А

"27" липня 2020 р. м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Хуторна І.Ю. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів,-

в с т а н о в и л а :

21.07.2020 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, згідно якої просить визначити місце проживання малолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з матір`ю ОСОБА_1 , 1992 р.н.

Крім того просить стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на свою користь аліменти на утримання дітей: сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмір 1/3 частини його доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позову до суду і до повноліття дітей.

Одночасно із заявою позивачкою подано клопотання про звільнення її від сплати судового збору з тих підстав, що у неї на утриманні перебуває двоє неповнолітніх дітей. Єдиним джерелом її доходу є заробітна плата.

Ознайомившись зі змістом заяви, клопотання та доданих документів, доходжу висновку про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється нормами Цивільного процесуального кодексу України та Законом України «Про судовий збір».

Так, відповідно до вимог ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналогічне положення містить ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України.

За змістом наведених правових норм підставою звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан сторони, що утруднює виконання обов`язку сплатити судовий збір. Суд вправі постановити ухвалу про звільнення від його сплати, враховуючи незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони остання повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази.

Аргументом позивачки щодо звільнення її від сплати судового збору є те, що у неї на утриманні перебувають неповнолітні діти, та крім заробітної плати вона інших доходів не має.

Проте, суддя вважає, що той факт , що утриманні позивачки перебувають неповнолітні діти не може свідчити беззаперечно про такий її майновий стан, який міг би бути підставою для звільнення від сплати судового збору, а з наданої довідка про доходи вбачається про отримання позивачки заробітної плати в розмірі близько 15 000 грн щомісячно.

Тому підстави для задоволення клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що складає 840,80 грн.

Таким чином, позивачці належить сплатити судовий збір у розмірі 840, 80 грн за позовну вимогу, щодо визначення місця проживання дітей.

Платiжнi реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів Бердичів. УК/м.Бердичiв/22030101,

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37752874,

Код банку отримувача (МФО) 899998,

Рахунок отримувача UA0006005,

Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 136, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів.

Надати позивачці строк 10 днів, з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, про які зазначено в ухвалі.

Позивачці слід сплатити судовий збір в розмірі 840, 80 грн за вказаними реквізитами та подати про це суду письмові докази або ж надати докази на підтвердження пільги по сплаті судового збору.

Роз`яснити позивачці, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається їй.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена щодо визначення судових витрат шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Позивачка має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.Ю. Хуторна