УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 липня 2020 року м. Мукачево Справа №303/3707/20

2/303/1415/20

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

Кость В.В., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 від імені якого діє ОСОБА_2 Олександр ОСОБА_3

до відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_4

про стягнення коштів та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України (частиною четвертою) передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до роз`яснень, які викладені у п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (надалі - Постанова) сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Фактичний аналіз позовних матеріалів свідчить про те, що у поданому позивачем позові об`єднано дві вимоги майнового характеру (відшкодування матеріальної шкоди та відшкодування моральної шкоди).

В свою чергу, вимога про відшкодування моральної шкоди визначена позивачем у грошовому виразі.

Як зазначив Верховний Суд в своїй постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру.

Відповідно до п.1.1 частини 2 статі 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Разом з тим, пунктом 10 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Позивачем пред`явлено вимогу про стягнення з відповідача коштів в розмірі 8780 Євро (еквівалент в гривні 269744,33) та стягнення моральної шкоди в розмірі 20000,00 гривень.

Таким чином, загальна сума всіх вимог складає 289744,33 гривень, а відповідно сума судового збору, яку повинен сплатити позивач становить 2897,44 гривень.

Поряд з цим, позивачем за заявлені ним вимоги майнового характеру сплачено 2697,44 гривень судового збору (квитанція від 07.07.2020 року №85234).

Отже, позивачу слід доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у сумі 200 гривень.

Крім того, згідно з роз`ясненнями, які містяться п.п. 3, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової ) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

У позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується.

При недотриманні позивачем зазначених вимог настають відповідні процесуальні наслідки.

Всупереч вищевказаному, позивачем не викладено обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, зокрема щодо заподіяння йому моральної шкоди з боку відповідача, її характеру, тривалості моральних страждань, розрахунків, з яких виходив позивач, визначаючи розмір шкоди, а також в чому вона виразилася.

Зазначене є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

3. Копію даної ухвали надіслати позивачу.

4. Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

5. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кость