Постанова

Іменем України

08 липня 2020 року

м. Київ

справа № 201/18443/17

провадження № 61-530св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Білоконь О. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: центральний відділ державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області, державне підприємство «СЕТАМ» в особі Дніпропетровської філії, ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Мазуренко Сергій Вячеславович,

третя особа - публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадженнякасаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду

м. Дніпропетровська у складі судді Казака С. Ю. від 28 серпня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду у складі колегії суддів: Каратаєвої Л. О., Ткаченко І. Ю., Деркач Н. М., від 05 грудня 2018 року,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до центрального відділу державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області (далі - Центральний ВДВС м. Дніпра ГТУЮ в Дніпропетровській області), державного підприємства «СЕТАМ» в особі Дніпропетровської філії (далі - ДП «СЕТАМ»), ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Мазуренка С. В., третя особа - публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» (далі - ПАТ «Укрсоцбанк»), про визнання електронних торгів недійсними, визнання незаконним та скасування свідоцтва, визнання протиправним та скасування рішення.

Позовна заява мотивована тим, що на підставі договору дарування

від 10 жовтня 2005 року він є власником 22/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 . 07 жовтня 2015 року державним виконавцем Кіровського ВДВС Дніпропетровського міського управління юстиції було відкрито виконавче провадження № 48947150 з виконання виконавчого листа, виданого Кіровським районним судом

м. Дніпропетровська, про стягненню з нього заборгованості за кредитним договором на користь ПАТ «Укрсоцбанк». 16 червня 2017 року постановою державного виконавця було накладено арешт на 22/100 часток домоволодіння по АДРЕСА_1 , а відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 19 вересня

2017 року №286179, акту проведення електронних торгів від 05 жовтня

2017 року було реалізовано на електронних торгах 22/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 .

01 листопада 2017 року приватним нотаріусом Мазуренком С. В. за переможцем торгів ОСОБА_2 було зареєстровано право власності на 22/100 частин домоволодіння.

Вважає, що прилюдні електронні торги було проведено з порушенням вимог законодавства. Так, право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано, а йому (позивачу) належало та було за ним зареєстровано право власності на 22/100 частин у вказаному домоволодінні. Таким чином, на електронних торгах було реалізовано частину домоволодіння, яка фактично не була зареєстрована в державних реєстрах та не належала позивачу.

Відповідно до інформаційної довідки від 23 грудня 2017 року за іншими співвласниками домоволодіння ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровано відповідно 35/100 та 43/100 частин. Проте, відповідно до рішення приватного нотаріуса Мазуренком С. В. від 30 березня 2016 року, за співвласником ОСОБА_4 було зареєстровано 51/100 частини домоволодіння без згоди співвласників, в яких залишились без змін

22/100 частки у позивача та 35/100 частин у ОСОБА_3 . Тому є незрозумілим, яке саме майно було реалізовано на торгах та підставою їх незаконності є невідповідність фактичної частки в домоволодінні позивача, тій частці, що продана на торгах.

Крім того, 05 березня 2007 року ним було отримано державний акт про право власності на земельну ділянку площею 0,058 га по

АДРЕСА_1 , кадастровий номер :06:046:0037. На теперішній час частина вказаної земельної ділянки не виділена в окрему земельну ділянку та їй не присвоєно окремого кадастрового номеру. А тому, з огляду на положення статті 377 ЦК України, статті 120 ЗК України та статті 1 Закону України «Про державний земельний кадастр» неможливо укласти договір продажу частини житлового будинку без оформлення індивідуального кадастрового номеру на земельну ділянку, на якій знаходиться ця частина та без виділення цієї частини земельної ділянки в окрему. Таким чином торги є недійсними, оскільки проведенні без дотримання вимог статті 377 ЦК України та статті 120 ЗК України.

Також позивач посилався на те, що з 07 червня 2010 року у домоволодінні був зареєстрований та мешкав його малолітній син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак частка домоволодіння була реалізована без попередньої згоди органу опіки та піклування.

Зауважував, що у порушення вимог статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» він не отримував повідомлення про результати оцінки вартості його майна.

Посилаючись на вказані підстави позивач просив суд визнати електронні торги від 19 вересня 2017 року недійсними; визнати незаконним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів

від 01 листопада 2017 року, а також визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса від 01 листопада 2017 року про реєстрацію права власності за ОСОБА_6 на 22/100 частин домоволодіння по

АДРЕСА_4 .

Короткий зміст оскаржуваних судових рішень

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 грудня 2018 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Судові рішення мотивовано тим, що за договором дарування позивачем було прийнято в дар 22/100 частин домоволодіння

АДРЕСА_1 , що складається з житлового будинку літ. А-1, квартира № 2, що відповідає даним, зазначеним в експлікації внутрішніх приміщень до плану жилого будинку. Таким чином зазначення в заявці на реалізацію та складених за наслідками проведених торгів квартири №2 , як складової частки боржника у домоволодінні, не свідчить про порушення прав позивача та вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/15, як і не свідчить про порушення прав позивача й зміна розміру частки іншого співвласника домоволодіння. Суди вказували, що не зазначення в заявці на реалізацію майна з прилюдних торгів відомостей про земельну ділянку не вплинуло на права позивача та не призвело до порушення процедури та порядку проведення електронних торгів. Зауважували, що у спірному майні дитина не зареєстрована, а тому згоди органу опіки та піклування на відчуження домоволодіння не потребувалося.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що суди не з`ясували одну з підстав позову як обов`язковість примусового звернення стягнення житлового будинку разом з прилеглою земельною ділянкою, що належить позивачу, не звернули увагу на те, що позивач оскаржує не дії ДВС, а результати торгів, організатором яких є ДП «СЕТАМ», не залучили до участі у справі орган опіки та піклування, оскільки у спірному домоволодінні проживає неповнолітній син позивача.

Відзив на касаційну скаргу

У лютому 2019 року від ДП «СЕТАМ» надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому останнє посилається на необґрунтованість доводів скарги та законність ухвалених у справі судових рішень.

Рух касаційної скарги в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2019 року відкрито касаційне провадження в указаній справі.

11 лютого 2019 року справу передано судді-доповідачу.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 є власником 22/100 частини домоволодіння за

АДРЕСА_1 , що складає у житловому будинку літ. «А-1», квартира № 2 (а. с. 13, 14).

Постановою державного виконавця Центрального ВДВС в м. Дніпрі ГТУЮ в Дніпропетровській області від 07 жовтня 2015 року було відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа, виданого 14 серпня 2015 року Кіровським районним судом м. Дніпропетровська про стягнення з

ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості у сумі

210 403,04 грн.

Цього ж дня державним виконавцем було прийнто постанову про накладення арешту на все майно, що належить боржнику ОСОБА_1 , в межах суми стягнення та постановою від 16 червня 2017 року було описано та арештоване належне боржнику ОСОБА_1 на праві власності майно - 22/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 .

З метою визначення ринкової вартості майна 26 червня 2017 року державним виконавцем було прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_7 , яким 06 липня 2017 року складено висновок про ринкову вартість описаного та арештованого майна боржника

(693 000 грн).

З метою розміщення інформації щодо реалізації майна боржника на офіційному сайті ДП «СЕТАМ» 07 серпня 2017 року на адресу Дніпропетровської філії вказаного підприємства було направлено відповідну заявку від 02 серпня 2017 року, до якої надано копію висновку та листа, яким сторони виконавчого провадження повідомлялись про результати визначення вартості майна.

Перші торги з реалізації арештованого майна, призначені на 28 серпня

2017 року за стартовою ціною 693 000 грн, визнано такими, що не відбулись через відсутність допущених учасників торгів.

Після цього, перших торгів, які не відбулися, було проведено уцінку майна до 85% його вартості та виставлено на другі торги за ціною 589 050 грн.

За наслідками проведення 19 вересня 2017 року торгів переможцем було визначено ОСОБА_2 , про що складено протокол № 286179 та 05 жовтня 2017 року державним виконавцем було складено та в цей же день затверджено начальником державної виконавчої служби акт про проведені електронні торги.

01 листопада 2017 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу було видано свідоцтво, яким посвідчено право власності ОСОБА_2 на 22/100 частин домоволодіння по АДРЕСА_1 , що були придбані з торгів та в цей же день проведено державну реєстрацію права власності.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2017 року (справа № 203/3088/17), яка набрала законної сили, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії та бездіяльність державного виконавця Центрального ВДВС в м. Дніпрі ГТУЮ в Дніпропетровській області при виконанні виконавчого листа про стягнення з ОСОБА_1 на користь

ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості у сумі 210 403,04 грн.

Позиція Верховного Суду

Касаційна скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно частин першої та другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - и третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм право на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установлення вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі

№ 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, (який діяв на час проведення повторних торгів)

(далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження».

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку, а обґрунтовує свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними.

При цьому позивач скористався таким способом захисту прав боржника як оскарження дій державного виконавця і ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2017 року (справа № 203/3088/17), яка набрала законної сили, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії та бездіяльність державного виконавця Центрального ВДВС в м. Дніпрі ГТУЮ в Дніпропетровській області про неповідомлення боржника щодо проведення та вартості оцінки арештованого майна, а також звернення стягнення на належну боржнику частину домоволодіння, в якому проживає та зареєстрований малолітній син останнього, без отримання попереднього дозволу органу опіки та піклування.

ОСОБА_1 не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів.

Зазначення в заявці на реалізацію квартири АДРЕСА_1 , не свідчить про порушення прав позивача та вимог Порядку, оскільки відповідно до договору дарування від 10 травня 2005 року позивачем було прийнято в дар 22/100 частин домоволодіння, що складається з житлового будинку літ. «А-1», квартира № 2, що відповідає даним, зазначеним в експлікації внутрішніх приміщень до плану жилого будинку, отже реалізовано було саме те майно, яке належить боржнику.

Судами обґрунтовано зазначено про відсутність порушення

статей 17, 18 Закону України від 26 квітня 2001 року № 2402-III «Про охорону дитинства», статті 12 Закону України від 02 червня 2005 року № 2623-IV «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей» внаслідок проведення електронних торгів, оскільки за змістом вказаних вище правових норм дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні діти, необхідний на момент укладення правочину, а не на момент реалізації такого майна з електронних торгів. Таке також було зазначено Кіровським районним судом м. Дніпропетровська від 28 вересня 2017 року при розгляді скарги ОСОБА_1 на дії державного виконавця.

Крім того, суд першої інстанції дав належну правову оцінку тому, що відповідно до наданих державним виконавцем до відзиву відповідей на запит виконавця з ВАДР управління паспортної роботи, громадянства та реєстрації фізичних осіб ГУМВС України в Дніпропетровській області

від 22 вересня 2017 року, а також з Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради від 07 серпня 2017 року дитина ОСОБА_5 зареєстрованим у домоволодінні АДРЕСА_1 не значиться. Суд першої інстанції обґрунтовано відхилив як доказ реєстрації у спірному домоволодіння неповнолітньої дитини наданий позивачем до позову витяг з домової книги, оскільки напроти запису щодо реєстрації малолітнього ОСОБА_5 за вказаною вище адресою відсутні печатка (штамп) та підпис уповноваженої особи органу реєстрації.

Невирішення питання про землю при продажу майна не впливає на чинність торгів щодо квартири, оскільки не є підставою для визнання торгів недійсними на підставі статей 203, 215 ЦК України.

Посилання на позивача на те, що його не було повідомлено про оцінку квартири є необґрунтованими, оскільки вони спростовуються встановленими Кіровським районним судом м. Дніпропетровська обставинами в ухвалі від 28 вересня 2017 року (справа № 203/3088/17), відповідно до яких боржник ОСОБА_1 повідомлявся за місцем його реєстрації та фактичного проживання по АДРЕСА_1 про проведення та вартість оцінки арештованого майна, з одночасним направлення копії відповідного висновку про оцінку. Вказані обставини відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Інші доводи касаційної скарги фактично зводяться до незгоди з діями державного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, передбачену Законом України «Про виконавче провадження» та ЦПК України, та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Встановлено й це вбачається з матеріалів справи, що оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Керуючись статтями 400, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська

від 28 серпня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 05 грудня 2018 року - без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. В. Білоконь

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

В. В. Шипович