ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року

м. Харків

справа № 643/12670/19

провадження № 22-ц/818/2787/20

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Сидорчук М.О.,

сторони справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНС ПРОПЕРТІ ГРУПП »

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 11 лютого 2020 року, постановлену у складі судді Майстренко О.М.,

УСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, що був уточнений 12.12.2019 (а.с. 98 102), про визнання недійсним попереднього договору купівлі продажу, стягнення суми та моральної шкоди.

В обґрунтування позову зазначила, що 03.03.2008 між нею та ЗАТ «ОТП Банк» (надалі Банк) був укладений кредитний договір. За отримані від Банку кредитні кошти 03.03.2008 нею була придбана трикімнатна квартира АДРЕСА_1 , яка в той же день була передана в іпотеку Банку. У зв`язку з фінансовою кризою позивачка не змогла виконувати обов`язки з договором кредиту, що призвело до утворення кредитної заборгованості. У червні 2019 року вона звернулася до Банку з проханням зменшення заборгованості та визначення порядку добровільної оплати. У липні 2019 року позивач дізналася, що право вимоги за договором кредиту від 03.03.2008 від Банку перейшло до ТОВ «ФІНАНС ПРОПЕРТІ ГРУПП» та останнє 02.07.2019 звернуло стягнення на Квартиру шляхом реєстрації за собою права власності. Щоб уникнути можливого виселення, вона погодилася придбати у відповідача Квартиру за 26800 доларів США, про що 16 липня 2019 року уклала попередній договір та сплатила частину коштів. Оскільки зазначений попередній договір укладений під психологічним тиском та під впливом тяжких обставин позивач просила визнати його недійсним та стягнути з відповідача 212 400 тис. грн. сплачених позивачкою на користь відповідача за цим договором та моральну шкоду в розмірі 43 800 грн.

Ухвалою Московського районного суду від 07.08.2019 року було відкрите провадження у справі та призначене підготовче судове засідання на 30.08.2019 року (а.с. 27).

28.08.2019 до суду надійшла заява ОСОБА_1 з проханням зупинити провадження у справі або відкласти судове засідання до 22.10.2019 у зв`язку з хворобою її представника ОСОБА_2 , що підтверджується даними копії листка непрацездатності (а.с. 72, 74)

Ухвалою суду від 30.08.2019 розгляд справи було відкладено на 30 жовтня 2019 року 12: 20 годину (а.с.77, 78).

У зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті судове засідання відкладено до 13.12.2019 11: 30 годину (а.с. 83).

В судове засідання призначене на 13.12.2019 позивач не з`явилася, подала до суду уточнений позов та письмову заяву про надання їй часу для укладення договору про правову допомогу з іншим представником (а.с. 106).

Ухвалою суду від 13.12.2019 року у зв`язку з неявкою позивача у підготовчому засіданні оголошено перерву до 11 лютого 2020 року 9 : 40 хвилин, копія уточненого позову вручена представнику відповідача, питання щодо його прийняття залишилося не вирішеним.

Десятого лютого 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суд з клопотанням про надання матеріалів справи для ознайомлення її представнику ОСОБА_3 . Згідно даних зазначеної заяви з матеріалами справи останній ознайомився 10.02.20 ( а.с. 112, 113)

Одинадцятого лютого 2020 року позивачка у судове засідання не з`явилася, у зв`язку з чим ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11 лютого 2020 року цивільна справа за її позовом залишена без розгляду.

Ухвала мотивована тим, що позивачка не з`явилася в судові засідання 13.12.209 та 11.02.2020, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяв про слухання справи 11.02.2020 за її відсутності до суду не надходило. Згідно з вимогами ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст. 257 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) зазначене є підставою для залишення цивільної справи за позовом ОСОБА_1 без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій посилається на порушення судом норм процесуального права. Зазначає, що вона завчасно направила до суду заяву з проханням провести судове засідання 11.02.2020 за її відсутності, вирішити питання про прийняття уточненого позову та виклик свідків. Проте суд її заяву проігнорував і постановив ухвалу, що порушує її права.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, вивчивши письмові пояснення відповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, судова колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 10.02.2020 звернулася до суду з заявою про проведення підготовчого засідання від 11.02.2020 за її відсутності шляхом подання відповідної заяви до відділення поштового зв`язку (а.с. 124,125).

Згідно з даними трекінгу поштових відправлень, що містяться у вільному доступі на сайті УкрПошта, вищезазначена заява надійшла до суду 12.02.2020, тобто після проведення підготовчого судового засідання.

Тому судова колегія погоджується з висновком про неналежне повідомлення ОСОБА_1 про причини своєї неявки у підготовче судове засідання від 11.02.2020.

Проте апеляційний суд уважає, що суд вирішив питання про залишення справи за позовом ОСОБА_1 без розгляду з порушенням норм процесуального права.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19).

Оскаржувана ухвала постановлена без додержання норм процесуального права, зокрема позов залишено без розгляду у підготовчому засіданні, що суперечить вимогам пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, а тому апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції - скасувати і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 11 лютого 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст постанови складений 17 липня 2020 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді С.С. Кругова

Н.П. Пилипчук