Справа № 143/125/20
14.07.2020 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Бойка А.В.,
з участю секретаря Мельніченко Т.Б.,
розглянувши у судовому засіданні в місті Погребищі справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб таких, що втратили право користуватися житлом та зняття з реєстраційного обліку,-
30.01.2020 до Погребищенського районного суду Вінницької області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб таких, що втратили право користуватися житлом та зняття з реєстраційного обліку, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що вона є власником житлового будинку, який розташований по АДРЕСА_1 та належить їй на праві приватної власності. За вказаною адресою зареєстрована і відповідачі - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які являються її онуками, та ОСОБА_2 - колишня невістка.
З 10.12.2011 відповідачі змінили своє постійне місце проживання, де наразі знаходяться їй невідомо. Відтоді вони житловим будинком, в якому зареєстровані не користуються, не проживають в ньому. Обов`язків членів сім`ї, пов`язаних з утриманням житлового приміщення, оплатою комунальних послуг, проведення поточного ремонту житлового будинку не виконують.
Узгодити питання щодо зняття з реєстраційного обліку з відповідачами немає можливості. Особистих речей відповідачів у будинку немає. Перешкод в користуванні жилим приміщенням ні вона, ні інші члени сім`ї відповідачам не чинили.
Просить визнати відповідачів, такими що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 та примусово зняти її з реєстраційного обліку в його будинку.
Позивачка в судове засідання не з`явилася, подала заяву у якій позовні вимоги підтримала, справу просила розглянути у її відсутності.
Відповідачі, будучи належним чином повідомлені про місце та час розгляду справи в судові засідання не з`являлися, повідомлення про причини своєї неявки, відзиву на позовну заяву та заяву про розгляд справи за їх відсутності до суду не надіслали, в силу чого, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній даних та доказів, що регламентується ч. 4 ст. 223 ЦПК України. (а.с. 39, 41, 43, 45-49)
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
З`ясувавши позицію позивачки та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з таких міркувань.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обовязків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні беззаперечно встановлено, що позивачка - ОСОБА_1 є власником житлового будинку, який розташований по АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 18.05.1988 (а.с. 8), технічним паспортом на житловий будинок (а.с. 9-12), домовою книгою (а.с.13-17).
Згідно акту обстеження матеріально - побутових умов від 20.09.2019, складеним комісією в складі депутата Погребищенської міської ради ОСОБА_5 та членій комісії ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , встановлено, що в житловому будинку АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_8 . За цією адресою також прописані: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3, але не проживають. (а.с. 18)
Згідно ч. 2 ст. 167 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час (Правова позиція ВСУ у справі №6-709цс1616 від листопада 2016 року).
Той факт, що відповідачі, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 не проживають по АДРЕСА_1 , що підтверджується: актом обстеження матеріально - побутових умов та довідкою Погребищенської міської ради від 16.09.2019 № 1696 (а.с. 18-19).
Окрім того, отримання такого рішення необхідне позивачу для зняття відповідачів з реєстрації із належного їй житлового будинку, відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 року.
Поважні причини відсутності відповідачів в житловому будинку, які перелічені в ст. 71 Житлового Кодексу України, відсутні.
Оскільки позивачкою в позовній заяві не заявляється вимога щодо відшкодування відповідачами судових витрат, тому з відповідачів судовий збір стягненню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 71, 72, 78, 107 Житлового кодексу України, ст. 321, 391 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 223, 247, 263-265, 281, 282, 284 ЦПК України, п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, суд,-
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування житловим приміщенням, житловим будинком, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за заявою про перегляд заочного рішення відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з часу його проголошення.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.
Суддя