Справа № 369/8634/19
Провадження №2/369/1326/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Одинцов О.С.

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника третьої особи Цвігун Р.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Києві клопотання представника третьої особи про закриття провадження по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 третя особа ФОП ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, -

в с т а н о в и в :

У липні 2019 року до суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 третя особа ФОП ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією.

Представник третьої особи в судовому засідання заявлено клопотання закриття провадження. Своє клопотання мотивував тим, що відповідач уклав договір постачання електричної енергії як фізична особа, за цим договором послуги щодо постачання електроенергії надавалися для здійснення господарської діяльності, а саме обслуговування магазину-кафе. Для особистих потреб постачання електроенергії за цим договором не здійснювалося, а тому справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Представник позивача заперечував щодо задоволення клопотання.

Відповідач підтримав дане клопотання.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства, якими є цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне, між собою.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У рішенні від 22 грудня 2009 року у справі «Безимянная проти Росії» (заява № 21851/03) ЄСПЛ наголосив, що «погоджується з тим, що правила визначення параметрів юрисдикції, що застосовуються до різних судів у рамках однієї мережі судових систем держав, безумовно, розроблені таким чином, щоб забезпечити належну реалізацію правосуддя. Заінтересовані держави повинні очікувати, що такі правила будуть застосовуватися. Однак ці правила або їх застосування не повинні обмежувати сторони у використанні доступного засобу правового захисту».

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

Відповідно до частини 1 статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом (ст. 20 ЦПК України).

Пунктом 1 ч.1 ст. 20 ГПК України визначено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи підприємці.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках, передбачених ст. 201 ЦПК України, а за наявності підстав, визначених ст. 202 ЦПК України, має право як на зупинення, так і на відмову в задоволенні такої заяви. Крім того, постановою визначено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями .... ЦПК України, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Враховуючи вказані норми та предмет спору суд вважає, що позов про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією відноситься до юрисдикції загальних судів.

Отже, підстав для закриття провадження не має, тому клопотання необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 200, 206, 263-265, 447-453 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника третьої особи про закриття провадження по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_2 третя особа ФОП ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя