УХВАЛА

30 липня 2020 року

м. Київ

справа № 369/12557/18

провадження № 61-11183ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М., Червинської М. Є.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське», про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому просила стягнути з останнього у відшкодування майнової шкоди кошти в розмірі 223 359 грн та 5 000 грн у відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 грудня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року, позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у відшкодування майнової шкоди 145 079 грн, у відшкодування моральної шкоди 3 000 грн та 3 500 грн у відшкодування витрат на проведення дослідження. У задоволенні решти позову відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

28 липня 2020 року ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року. Повний текст постанови апеляційного суду складено 22 червня 2020 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 липня 2020 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ (далі - Закон № 460-ІХ).

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 460-ІХ касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Враховуючи те, що касаційна скарга подана 28 липня 2020 року, тому вона підлягає розгляду відповідно до положень ЦПК України в редакції Закону № 460-ІХ.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 102 грн.

Як убачається з матеріалів касаційного провадження, ціна позову в даній справі становить 228 359 грн, яка станом на 01 січня 2020 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*250= 525 500 грн).

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у такій справі підлягає касаційному оскарженню.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги ціну позову, предмет позову, складність справи, і не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

З урахуванням вказаного, оскільки ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України, та інші заявлені клопотання.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське», про відшкодування шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська