Цивільна справа № 175/2971/19-ц
Номер провадження № 2-п/175/30/20

У Х В А Л А

03 серпня 2020 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Озерянської Ж.М.

з участю секретаря Кравченко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/2971/19-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

25 листопада 2019 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області було ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, яким визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим приміщенням в будинку АДРЕСА_1 , що є підставою для зняття з реєстрації за вищевказаною адресою ОСОБА_1 , та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 768,40 грн. (а.с.50-52).

02 червня 2020 року до суду надійшла заява відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 25 листопада 2019 року.

Адвокат позивача ОСОБА_2 за ордером про надання правової допомоги ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без участі позивача, та просив відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення (а.с.91).

Відповідачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася повторно , надала суду клопотання про відкладення розгляду заяви про перегляд заочного рішення у зв?язку із запровадженням карантину через пандемію коронавірусу SARS-CoV-2 (а.с.72,90).

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з вимогами ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Добросовісність це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. У подібній правовій ситуації Великою Палатою Верховного Суду у постановівід 05.06.2018, ухваленій у справі №338/180/17, було застосовано доктрину «venire contra factum proprium» (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини «venire contra factum proprium» знаходиться принцип добросовісності. Наприклад, у статті I.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Суд зважає на те, що запроваджений карантин на території Дніпропетровської області значно пом`якшено, а заборонні заходи знято,поновлено роботу транспорту . Очевидно, що дії відповідачки ОСОБА_1 , яка ініціювала спір у суді і згодом обрала пасивний спосіб поведінки, містять ознаки недобросовісності.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 року «Пономарьов проти України»).

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з наведеного оцінюючи в сукупності подані ОСОБА_1 у справі докази, суд приходить до висновку про те, що відповідачкою не надано підтвердження поважності ненадання доказів в судове засідання та не надано підтвердження того, що докази на які посилається відповідачка, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому за відсутності посилань відповідачки на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що відсутня правова сукупність підстав для перегляду заочного рішення і у задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід відмовити та роз`яснити, що рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цивільно-процесуальним Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284, 287 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №175/2971/19-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до п. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Озерянська Ж.М.