Справа № 304/671/20 Провадження № 2/304/274/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2020 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання - Гавій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі у порядку спрощеного позовного провадження суду цивільну справу № 304/671/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 30 травня 2009 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб у виконкомі Т.Реметівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 6. Від даного шлюбу у них народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною звернення до суду з даним позов стало те, що з відповідачем у них різні характери та погляди на сімейне життя, що призводило до частих непорозумінь та сварок, а відтак і втрату почуттів. За останній рік вона вже зверталася до суду з аналогічною заявою про розірвання шлюбу, однак примирившись з чоловіком, подала заяву про залишення позову без розгляду. Однак чоловік і надалі продовжує зраджувати подружню вірність, через що вона втратила до нього почуття любові, довіри та поваги, вони практично не спілкуються, не ведуть спільне господарство, їх шлюб існує лише формально. Питання розірвання шлюбу нею обдумане, примирення вважає неможливим, а тому просить не надавати їм строк для примирення. На підставі наведеного просить позов задовольнити.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, однак подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, а справу розглянути без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності та визнання позову у повному обсязі.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подані сторонами заяви, суд приходить до такого висновку.

У судовому засіданні встановлено, що 30 травня 2009 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб у виконкомі Т.Реметівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 6, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане повторно відділом реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області 08 грудня 2009 року (а. с. 3).

Також встановлено, що від даного шлюбу у сторін народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого виконкомом Т.Реметівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області (а. с. 7).

Крім цього встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося. Про це свідчать ті обставини, що позивач та відповідач сімейних стосунків не підтримують, спільно не проживають. Неявку сторін у судове засідання суд розцінює як байдуже ставлення до шлюбу.

Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони повністю втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сім`я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін та інтересам їх дитини.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи зі змісту ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 24 цього Кодексу шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам спільної дитини, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що відповідає положенням ч. 1 ст. 141 ЦПК України.

Тому, керуючись ст. ст. 24, 56, 105, 112 СК України, ст. ст. 6-13, 76, 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 30 травня 2009 року у виконкомі Тур`я-Реметівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 6, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - р о з і р в а т и.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, але не пізніше закінчення строку карантину, апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Головуючий: Чепурнов В. О.