Справа № 589/1597/20
Провадження № 2/589/983/20
13 липня 2020 року м.Шостка
Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Сидорчука О.М.,
з участю:
секретаря судового засідання Надточій І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
26 травня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання відповідача таким, що втратив право користування житлом, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову посилається на те, що відповідач понад рік в спірній квартирі не проживає, без поважних причин, особистих речей в квартирі не має, участі в утриманні житла не приймає, реєстрація відповідача створює перешкоди позивачу у реалізації права власності житлом, вона змушена сплачувати щомісячні поточні комунальні рахунки з урахуванням непроживаючої зареєстрованої особи, а тому просить суд визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням. Ухвалою суду від 10.06.2020 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. Відзив на позовну заяву відповідач не подавав.
В судове засідання сторони не з`явились. Позивач в поданій через канцелярію суду заяві просила розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідачі, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, із заявою про розгляд справи у його відсутності до суду не звертався, заперечень не надав.
Треті особи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд вважає, що позов підлягає задоволенню враховуючи таке.
Судом встановлено, що згідно Витягу про державну реєстрацію прав від 14.11.2012 за №36253097, квартира АДРЕСА_1 на праві спільної часткової власності по 1/5 частини належала ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на підставі Свідоцтва про право власності від 10.02.1999 за №4026 виданого органом приватизації - ВЖРЕУ /а.с.8/.
Після чого, на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.12.2012 за №2119 позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після померлого ОСОБА_6 на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 /а.с. 6/.
Також згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.07.2017 за №92772360 на підставі договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу Сумської області Сидоровою А.В. за реєстровим №946 від 25.07.2017 позивач набула у власність 4/5 частини квартири АДРЕСА_1 .
Згідно з довідкою про склад сім`ї ТОВ "Броусс-ЖЕК" від 17.03.2020 вбачається, що крім позивача, зареєстрований колишній чоловік позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.9/.
З актів ТОВ "Броусс-ЖЕК" від 17.09.2019, 14.11.2019 та 23.12.2019 вбачається, що відповідач по справі не проживає у квартирі АДРЕСА_1 з лютого 2019 року /а.с. 10-12/.
З довідки Сектору реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб від 13.07.2020 року вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 09.01.2020 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано /а.с.13-12/.
Відповідно до ч.1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а згідно ч.1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Судом не встановлено, що між позивачем та відповідачем було укладено договір щодо порядку користування належною позивачу квартирою.
Частина 1 ст. 12 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч. 2 даної статті учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Відповідач в даній справі не скористався своїми правами щодо подання відзиву на позовну заяву, доказів не подав, в судове засідання не з`явився, а тому суд з урахуванням вищевикладеного вважає, що на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, позивач довів обґрунтованість своїх вимог, а тому є підстави визнати відповідача таким, що втратив право користування вищевказаним майном.
Керуючись ст. 263, 264 ЦК України,
Позов задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем або в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення - відповідачем, шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя О.М.Сидорчук