Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
30.07.2020 2/394/343/20
394/583/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Краснопольська Л.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А.В. про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и л а :

Позивач звернувся до Новоархангельського районного суду з заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, суддя приходить до висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги, яким має відповідати позовна заява.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Крм того, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; ціну позову та попередній розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Подана позовна заява не відповідає вимогам наведених приписів процесуального законодавства.

Так, позивачем не зазначено повні відомості відповідача - приватного нотаріуса Малютяк Альони Володимирівни. Разом з тим, необхідно ро`зяснити, що йому необхідно визначитися з колом осіб, які мають бути відповідачами у справі, оскільки з урахуванням вимог Закону України «Про нотаріат», у нотаріуса немає спільних чи однорідних прав та обов`язків стосовно позивача. Нотаріус вчиняє нотаріальні дії від імені держави, тому в нього не можуть бути спільні чи однорідні права і обов`язки з особами, які звернулися до нього, або з особами, які вирішили, що їх права порушені нотаріальними діями. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб - учасника нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору та реалізації прийнятого рішення.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 7 лютого 2014 року «Про судову практику розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні» зазначав, що у разі пред`явлення вимог до державного нотаріуса відповідачем буде відповідна державна нотаріальна контора. Це зумовлено тим, що державний нотаріус, крім загального статусу нотаріуса, також має особливий статус - працівника юридичної особи, тобто державної нотаріальної контори.

Тобто учасником справи може бути не державний нотаріус, а державна нотаріальна контора юридична особа, яка має цивільну дієздатність, оскільки державний нотаріус, крім загального статусу нотаріуса, також має особливий статус - працівника юридичної особи, тобто державної нотаріальної контори, але лише у справах щодо оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року- свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленному цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В матеріалах справи відсутній оригінал постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

При відкритті провадження суди мають перевіряти наявність постанови нотаріуса про вчинення чи відмову у вчиненні нотаріальної дії. Аналогічна норма міститься і в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо деяких спірних питань застосування норм цивільного процесуального права від 10.07.2012 року.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати суду оригінал постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Окрім того, згідно приписів вказаної постанови Пленуму нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами, не можуть бути відповідачами і не повинні залучатися до участі у справі.

При поданні позову, позивачем не зазначено місце відкриття спадщини. Згідно ст. 30 ЦПК України, позови що виникають із нерухомого майна, пред`являються з місцем знаходження майна або основної його частини. В позові місце знаходження майна, яке входить в спадкову масу, не зазначено, що в даному випадку унеможливлює визначити підсудність даної справи.

Всупереч вимог ст. 177 ЦПК України до позовної заяви надано копію квитанції про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн, однак до суду надається оригінал квитанції, а не копія. В матерілах справи відсутні відомості щодо ціни позову та розрахунку судових витрат. Відповідно до положень ст. 134 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Слід зазначити, що саме від ціни позову розраховується розмір судового збору.

Документи, що додані до позову як докази, подані в порушення вимог ч. 2 ст. 95 ЦПК України, згідно якої письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством. Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Тому позивачу слід належним чином засвідчити копії доданих документів.

Всупереч вказаним вище вимогам законодавства, оригінали письмових доказів позивачем до позовної заяви не додавались, позивачем не зазначено про наявність у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких долучені до позовної заяви.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Вказані в ухвалі недоліки позбавляють суд можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 95, 134, 175, 176, 177, 185, ЦПК України, суддя -

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Новоархангельського районного нотаріального округу Кіровоградської області Малютяк А.В. про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити вказані недоліки, надавши йому 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною, і буде повернута.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя