УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого - судді Кузнєцова Д.В.

при секретарі судового засідання Поліщук О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк», Ліквідатора ПАТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича про визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року позивач звернулася до Богунського районного суду м. Житомира із указаним позовом, в якому просить визнати недійсними кредитний договір №0501/0808/88-194 та іпотечний договір №0501/0808/88-194-Z-1 від 22.08.2008 року, укладені між нею та ПАТ «Сведбанк».

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 09.01.2020 року позовну заяву у даній справі прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 в судове засідання 19.02.2020 року не з`явилася, від її представника надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з його перебуванням у відрядженні в м. Радомишль. У заяві про відкладення представник зазначив, що підтверджуючі документи будуть надані в наступному засіданні, проте такі документи суду у подальшому не надавались. Таким чином у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, що підтверджують перебування представника позивача 19.02.2020 року в м. Радомишль, відтак представником не надано та не підтверджено жодними письмовими доказами поважність причин його неявки в судове засідання.

14.04.2020 року позивач та її представник в судове засідання повторно не з`явилися, від представника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи з метою недопущення розповсюдження гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та задля убезпечення від ризику життя та здоров`я учасників провадження.

В судове засідання 04.06.2020 року позивач та її представник не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, на адресу суду повернувся конверт, адресований на ім`я ОСОБА_1 , із зазначенням причини невручення: «досилається за заявою отримувача на адресу: АДРЕСА_1 ». Відмова в одержання поштового відправлення із судовою повісткою підтверджується також відомостями сайту «Укрпошти» щодо трекінгу відправлень.

В чергове судове засідання 20.07.2020 року позивач та її представник не з`явилися, від представника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відпустці з 20.07.2020 року по 07.08.2020 року, на підтвердження чого долучено копію наказу №31/в від 07.07.2020 року.

У судове засідання представник відповідача ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» Кадирова В.В. не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, проти позовних вимог заперечує з підстав, викладених у відзиві, у задоволенні позовних вимог просить відмовити.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З наведеного слідує, що право суду залишити заяву без розгляду виникає за наявності дворазового належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, двократної неявки позивача безпосередньо в судове засідання та відсутності його заяви про розгляд справи за його відсутності. При цьому причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають.

Повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання проводиться відповідно до вимог статей 128-130 ЦПК України.

Згідно з частинами 3, 5, 6 статті 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є, зокрема: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (частина 8 статті 128 ЦПК України).

В силу вимог частини першої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

На переконання суду, позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлялась про всі судові засідання, про що свідчать матеріали справи, зокрема зазначену обставину підтверджують численні клопотання про відкладення розгляду справи. Також заява позивача (отримувача) про пересилання судової повістки в засідання на 04.06.2020 на іншу адресу фактично свідчить про відмову адресата одержати судову повістку.

Системний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказував на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

З огляду на викладене, а також враховуючи, що позивач та її представник, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, заява про розгляд справи за їх відсутності на адресу суду не надходила, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Дельта Банк», Ліквідатора ПАТ «Дельта Банк» Кадирова Владислава Володимировича про визнання недійсними кредитного договору та договору іпотеки залишити без розгляду.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Кузнєцов