КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

30 липня 2020 року місто Київ

справа № 761/14990/20

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 червня 2020 року про часткове задоволення скарги, постановлену під головуванням судді Осаулова А.А., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ліщинського Олексія Валерійовича, стягувач: Управління патрульної поліції в місті Києві, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16 червня 2020 року скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції Шевченківський РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 14 липня 2020 року подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

В обґрунтування вимог посилався на те, що копію оскаржуваної ухвали Шевченківський РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) отримав 01 липня 2020 року.

Відповідно до ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема з протоколу судового засідання від 16 червня 2020 року оскаржувана ухвала постановлена за відсутності учасників справи (а.с.32).

Повний текст ухвали складено 16 червня 2020 року.

Згідно супровідного листа від 23 червня 2020 року Шевченківським районним судом міста Києва було направлено учасникам справи копію ухвали суду від 16 червня 2020 року (а.с. 37).

Як зазначає Шевченківський РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ним було отримано оскаржувану ухвалу 01 липня 2020 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції (а.с.48).

Апеляційна скарга Шевченківським РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подана до суду 14 липня 2020 року.

Разом з тим, 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року №540-IX.

Підпунктом 3 пункту 12 розділу І вказаного Закону внесено зміни до розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, доповнивши пунктом 3 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

11 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу (COVID-19)» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня до 03 квітня 2020 року в Україні було введено карантин, який продовжено до 24 квітня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2020 року №255, а в подальшому - до 11 травня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 року №291 та до 22 травня 2020 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 травня 2020 року №343, до 22 червня 2020 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року №392, до 31 липня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 року №500.

Системний аналіз вказаних вище правових норм вказує на те, що у даному випадку Шевченківський РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), подавши апеляційну скаргу 14 липня 2020 року, тобто під час дії в Україні карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, не пропустив п'ятнадцятидений строк, передбачений ч.1 ст.354 ЦПК України протягом якого апелянт мав безумовне право на поновлення строку для подання апеляційної скарги на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 червня 2020 року, оскільки цей строк продовжений законом на строк дії карантину, який на час подання апеляційної скарги не закінчився.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, виходячи з наступного.

В апеляційній скарзі Шевченківський РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) просив відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що Департамент виконавчої служби Міністерства юстиції України є бюджетною установою, фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, розрахунково-касове обслуговування якої відповідно до БК України здійснюється Державною казначейською службою України та лише в межах відкритих асигнувань, а законодавством передбачені досить стислі строки подачі апеляційних скарг на судові рішення, тому просив суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.

Вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені і у ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв`язку з цим обставини, пов`язані з тим, що у Шевченківського РВ ДВС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) незатверджений кошторис не може вважатися достатньою підставою для відстрочення такої сплати судового збору.

Враховуючи викладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки передбачені частиною третьою статті 136 ЦПК України підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

Оскільки апелянту відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору, апеляційна скарга Шевченківського РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 червня 2020 року підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги.

Згідно з п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102 грн.).

Виходячи з вищевикладеного, Шевченківському РВ ДВС у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 2102 грн. на реквізити: отримувач коштів - УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA0026010, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у міста Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 16 червня 2020 року про часткове задоволення скарги, постановлену під головуванням судді Осаулова А.А., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення державного виконавця Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції Ліщинського Олексія Валерійовича, стягувач: Управління патрульної поліції в місті Києві залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач Борисова О.В.