Справа № 946/4344/20
Провадження № 2-з/946/63/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Пащенко Т.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Разом із позовною заявою, 20.07.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту (заборони відчуження) на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 65,8 кв.м., що належить ОСОБА_2 на праві власності. В обґрунтування вимог заяви позивач зазначає, що у позовній заяві він просить стягнути з відповідача грошову суму за договором позики (розпискою) в розмірі 673 750 грн., яка була отримана відповідачем у присутності двох свідків. Позивач вказує, що сума позовних вимог співмірна вартості майна, на яке накладається арешт, відповідно є правові підстави для вжиття судом вказаного заходу забезпечення позову. Відповідач ОСОБА_2 у вказаній розписці гарантував повернення боргу у тому числі своїм нерухомим майном, у зв`язку із чим надав позивачу копії документів на нерухомість, яка є його власністю. Відповідач ухиляється від сплати боргу за договором позики від 06.12.2018 року, боргові зобов`язання не виконує. З огляду на вказане, позивач вважає, що невжиття зазначених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача на відшкодування шкоди та судових витрат, оскільки відповідач ухиляється від сплати даних грошових коштів, тому просить суд задовольнити заяву у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, заяву про забезпечення позову, суд прийшов до наступного висновку.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за договором позики у розмірі 673750 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме, інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.07.2020 року №216929240, ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. 16.11.2007 року.

Відповідно до ч.ч.1,2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо не вжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Пунктом 1 частини 1 ст.150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно ч.3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Враховуючи, що між сторонами дійсно виник спір та не вжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, суд приходить до висновку, що прохання позивача щодо забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 65,8 кв.м., яка належить ОСОБА_2 на праві власності до вирішення спору в даній справі, є доцільним, достатнім та співрозмірним позовній вимозі, та вважає заяву такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 149,150,260,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 65,8 кв.м., яка належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків « НОМЕР_1 », місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання даної ухвали покласти на Ізмаїльський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

Ухвала може бути скасована за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня складення повного судового рішення апеляційної скарги, що не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: Т.П.Пащенко