ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 644/3860/18 Головуючий суддя І інстанції Горчакова О.І.
Провадження № 22-з/818/241/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Заява про виправлення помилки у судовому рішенні
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді доповідача): Яцини В.Б.,

суддів колегії: Кругової С.С., Тичкової О.Ю.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні у порядку ч. 13 ст.7, ч. 3 ст. 271 ЦПК України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Полупанової Одьги Олександрівни про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 06.06.2019 року по цивільній справі №644/3860/18 за позовною заявою ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про зміну порядку участі у вихованні дитини та зобов`язання не чинити перешкоди,

встановив:

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Управління служб у справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради (Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради) про зміну порядку участі у вихованні дитини та зобов`язання не чинити перешкод - залишено без задоволення.

У стягненні судових витрат за заявою представника відповідача - відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій, з посиланнями на незаконність та необґрунтованість, просить вказане рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Постановою Харківського апеляційного суду від 06 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2019 року - скасовано.

Ухвалено нове, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Управління служб у справах дітей Департаменту праці і соціальної політики Харківської міської ради (Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради) про зміну порядку участі у вихованні дитини та зобов`язання не чинити перешкод - задоволено частково.

Змінено спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначений рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13 вересня 2017 року, та визначити наступний графік спілкування ОСОБА_1 з дитиною без присутності матері:

Щовівторка з 16-30 години до 19-30 години

Щочетверга з 16-30 години до 19-30 години.

Перша, третя субота кожного місяця, починаючи з 17-00 години до 20- 00 години.

Друга, четверта неділя кожного місяця, починаючи з 16-30 години до 19-30 години.

В іншій частині позов залишено без задоволення.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати у розмірі 3000 (три тисячі ) грн. на правничу допомогу та 38 (тридцять вісім) грн. на поштові витрати.

Постановою Верховного суду від 09 жовтня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а постановуХарківського апеляційного суду від 06 червня 2019 року- залишено без змін.

18 лютого 2020 року представник ОСОБА_1 - адвокат Полупанова О.О. звернулась із заявою, яку уточнила 11.03.2020 про роз`яснення постанови Харківського апеляційного суду від 06.06.2019 .

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 14 травня 2020 року вищевказану заяву було залишено без задоволення.

13 липня 2020 року представник ОСОБА_1 - адвокат Полупанова О.О. звернулась із заявою про виправлення описки у ухвалі Харківського апеляційного суду від 14 травня 2020 року .

В обгрунтування заяви адвокат Полупанова О.О. посилається, на те, що у другому абзаці знизу на другому аркуші зазначено, що позивач ОСОБА_1 надав пояснення колегії суддів та ніби-то пояснив, що возив дитину до відділу поліції для виховання матері : «Такі дії він вчиняв з метою виховання матері». Прослухавши копію технічного запису судового засідання вона не виявила пояснень ОСОБА_1 , в яких він зазначав би дослівно або з подібним смисловим навантаженням, що певні дії щодо дитини він вчиняв для виховання матері дитини.

На підставі вищевикладеного, Полупанова О.О. просить виправити описку допущену у ухвалі Харківського апеляційного суду від 14 травня 2020 року у справі № 644/3680/18 шляхом виключення з мотивувальної частини даної ухвали суду фрази «Такі дії він вчиняв з метою виховання матері».

Частинами 1,2 ст.269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності дост. 269 ЦПК Українисуд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів або арифметичні. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й виправлення описки мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє у роз`ясненні рішення.

У даному випадку заявником порушено питання, яке за своєю суттю не може вважатися опискою, оскільки заявник просить суд виключитиз мотивувальної частини даної ухвали суду фрази «Такі дії він вчиняв з метою виховання матері», що не є описками у розумінні ч.1 ст. 269 ЦПК України тому виправленню не підлягають. Оскільки фактично заява містить прохання про зміну мотивувальної частини судового рішення, а не про виправлення описки, вона не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, відсутні підстави для, тому в задоволенні заяви необхідно відмовити оскільки вона є необгрунтованою.

Керуючись ст. ст. 269, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

у х в а л и в :

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Полупанової Одьги Олександрівни про виправлення описки у постанові Харківського апеляційного суду від 06.06.2019 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 21 липня 2020 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді С.С.Кругова.

О.Ю.Тичкова.