Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/134/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Маламан Я.О.,

позивача - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника відповідача - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ржищів Київської області позовну заяву ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 . Позивач мотивувала позовні вимоги тим, що її мати ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок, що розташований у АДРЕСА_1 та земельну ділянку, площею 0,0811 га, на якій розташований цей будинок. Мати за свого життя склала заповіт від 17 вересня 2010 року, відповідно до якого вона заповіла зазначене вище нерухоме майно позивачці. Після смерті матері ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги за заповітом, інших спадкоємців немає. В установлений законом шестимісячний термін позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по тій причині, що не знайшла жодний документів на спадкове майно, вважала, що ці документи втрачені і розпочала поновлювати їх. Проте, нещодавно вона випадково знайшла документи серед маминої постільної білизни. Коли позивачка звернулась до Ржищівської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо оформлення спадщини, державний нотаріус листом вих. № 79/01-16 від 15 травня 2020 року повідомила про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено шестимісячний строк на прийняття цієї спадщини. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання такої заяви може бути вирішено судом.

Позивачка просила визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримувала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 від 27 вересня 2018 року встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

Покійна ОСОБА_2 є матір`ю позивачки ОСОБА_1 (а.с. 7).

Відповідно до заповіту від 17 вересня 2010 року встановлено, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, - все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своїй дочці ОСОБА_1 (а.с. 8).

ОСОБА_2 належало майно: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка, площею 0,0811 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвами про право власності (а.с. 9, 10).

Згідно з довідкою виконавчого комітету № 05-01-14/122 від 21 травня 2020 року встановлено, що АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Відповідно до листа Ржищівської міської державної нотаріальної контори № 79/01-16 від 15 травня 2020 року встановлено, що ОСОБА_1 в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини не подавала. Спадкова справа не відкрита. Відкрити спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилось після померлої ОСОБА_2 можливо при умові визначення судом додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 12).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Судом було встановлено, що позивачка є дочкою спадкодавця, спадкодавець ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла все свої майно дочці ОСОБА_1 , проте вона не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, у зв`язку із втратою документів на майно. У зв`язку із цим строк подання заяви про прийняття спадщини був пропущений.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_1 з поважних причин, тобто через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 , представник відповідача - Ржищівської міської ради Київської області у судове засідання не з`явився, заперечень проти позову не подавав, тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строки застосовувати з урахуванням ч.3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України.

Суддя