Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2020 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого-судді: Запорожець О.М.

при секретарі: Лясковській О.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт Новоархангельськ заяву про відвід головуючого судді Запорожець О.М. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

23.06.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з цивільним позовом до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 30 червня 2020 року провадження у справі відкрито та призначено до підготовчого судового засідання.

31.07.2020 року позивачем у справі було подано заяву про відвід головуючому у справі судді Запорожцю О.М., в якій зазначив, що на теперішній час станом на 30 липня 2020 року у зв`язку з розглядом цивільної справи, яка перебуває в провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області судді Запорожця О.М., між ними склались неприязні стосунки, що можуть вплинути на об`єктивне вирішення цивільної справи.

Відвід по справі вирішується відповідно до положень ч. 8 ст. 40 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ч. 1 ст. 5 ЦПК України , визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

П. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

В розумінні частин 1, 2, 8 , 9, 11 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

В Україні діє прецедентне право, як складова національної правої системи.

Так в положеннях ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Ч. 2 ст. 18 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказує, що для цілей посилання на Рішення та ухвали Суду та на ухвали Комісії суди використовують переклади текстів рішень Суду та ухвал Комісії (далі - переклад), надруковані у виданні, передбаченому в статті 6 цього Закону.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

У рішенні від 10 грудня 2009 року у справі «Мироненко і Мартенко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності .

У рішенні від 15 липня 2010 року у справі «Газета «Україна-Центр» проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Можливо визначити критерій, що однією із процесуальних гарантій реалізації і ухвалення законних та обґрунтованих рішень є інститут відводу судді, який має на меті відсторонення від участі у справі судді, щодо неупередженості, якого є сумніви.

Важливим може визнаватись забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадян до суду, справедливість та невідворотність судового рішення.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, що схвалені резолюцією № 2006/23 Економічної та Соціальної ради ООН від 27.07.2006 - суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. А саме, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається. Раніше при розгляді цього самого предмета спору суддя виступав як адвокат чи долучався до справи, як важливий свідок. Суддя чи члени його родини матеріально зацікавлені в рішенні у відповідній справі. Суддя не може бути відсторонений від участі у розгляді справи в тому випадку, коли жодний інший суд не може бути призначений для розгляду даної справи або через терміновий характер справи, коли зволікання в її вирішенні може призвести до серйозної судової помилки.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Так в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лауко проти Словаччини» Європейський суд наголосив, що будь-який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи. Адже заявник не може в повній мірі скористатись своїми правами для свого захисту, що може наслідком підірвати справедливість судового розгляду.

На думку суду за зазначених обставин, а саме наявність неприязних стосунків між головуючим та позивачем у справі, можливе виникнення сумніву у сторін, щодо справедливого розгляду зазначеної вище цивільної справи, незалежним і безстороннім судом та постановлення справедливого та виваженого судового рішення у справі. Постановлення у даній справі судового рішення, під головуванням судді Запорожець О.М. за будь-якою юридичною природою може викликати сумніви у стороннього спостерігача в неупередженості судді.

Наведені та обґрунтовані в мотивувальній частині ухвали обставини дають безумовні підстави для задоволення заявленого позивачем у справі відводу, оскільки при розгляді справи з постановленням у ній рішення на користь позивача можуть виникнути сумніви у стороннього спостерігача в неупередженості судді, а в свою чергу відмова в задоволенні позовних вимог створить у позивача внутрішнє переконання про розгляд справи неупередженим судом.

За таких обставин головуючий не може приймати подальшої участі у справі та підлягає відводу від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Приймаючи до уваги викладене та керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді, ст. ст. 34, 36, 39, 40, 41, 258, 259, 260 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву про відвід судді Запорожця Олега Миколайовича від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Відвести суддю Запорожець Олега Миколайовича від розгляду цивільної справи за позовом за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом.

Цивільну справу № 394/432/20 за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельської селищної ради Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору відділ у Новоархангельському районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом передати до канцелярії Новоархангельського районного суду для її повторного автоматичного перерозподілу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: