Справа № 700/152/20
Провадження №2/700/191/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" липня 2020 р. смт.Лисянка

Лисянський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді Яценко Г.М.

за участю секретаря судового засідання Кравець І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт. Лисянка цивільну справу №700/152/20, провадження №2/700/191/20 за позовом представника позивача: адвоката Хоріщенка Андрія Васильовича, в інтересах позивача: ОСОБА_1 до Виноградської сільської ради Лисянського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Лисянського районного суду Черкаської області знаходиться цивільна справа за позовом представника позивача: адвоката Хоріщенка Андрія Васильовича, в інтересах позивача: ОСОБА_1 до Виноградської сільської ради Лисянського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 28.02.2020 року справу прийнято до провадження, відкрито провадження та призначено до підготовчого судового засідання на 07.04.2020 року о 10:00 год.

У підготовче судове засідання, призначене на 07.04.2020 року, сторони у справі не з`явилися та не повідомили про причини неявки, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 27.04.2020 року.

27.04.2020 року та 08.05.2020 року представник позивача: адвокат Хоріщенко Андрій Васильович звернувся до суду з клопотаннями про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Лисянського районного суду Черкаської області від 08.05.2020 року підготовче провадження у справі закрито та призначено її до судового розгляду.

Представник позивача та позивач викликалися у судові засідання призначені на 24.06.2020 року та 10.07.2020 року, однак не з`явилися та не повідомили про причини неявки, хоча повідомлялися про дату, час та місце у встановленому законом порядку, про що свідчить рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення та розписка про вручення поштового відправлення.

Про причини неявки позивач та його представник суд не повідомляли, заяв про розгляд справи без їхньої участі до суду не надходила та такі у матеріалах справи відсутні.

Враховуючи неодноразову неявку позивача та його представника у судові засідання, суд дійшов висновку, що є підстави для залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та його представника.

Частиною 3 ст.131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Заяв, які суд міг би розцінювати як заяви про розгляд справи за відсутності позивача та його представника чи доказів поважності причин не можливості прибуття в судові засідання, позивачем та його представником не подавалось.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача або його представника. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач та його представник не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки позивача та його представника, що повідомлені належним чином про час, дату і місце судових засідань, як зловживання позивачем та його представником своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Також не заявлялися позивачем та його представником клопотання про проведення судових засідань у режимі відеоконференцій. Для цього 30.03.2020 року були внесені зміни до процесуальних кодексів, які дозволили під час карантину учасникам справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (EasyCon, прототип Zoom, Skype).

З урахуванням вищевикладеного, враховуючи повторну неявку позивача та його представника у судове засідання, відсутність клопотань про розгляд справи без їх участі, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

Слід зазначити, що згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставівикладеного такеруючись ст.ст.131, 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача: адвоката Хоріщенка Андрія Васильовича, в інтересах позивача: ОСОБА_1 до Виноградської сільської ради Лисянського району Черкаської області про визнання права власності на спадкове майно - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Лисянський районний суд Черкаської області шляхом подачі протягом п"ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або складення повного тексу судового рішення. Якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.М. Яценко