Справа №:755/9796/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.

розглянувши в м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви,

установив:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви. Заявник просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ; та без наявності вмотивованого судового рішення заборонити ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири, в тому числі примусове входження до квартири, злам дверей квартири, зміну замків, вселення будь-яких осіб.

Заява обґрунтована тим, що 10.07.2020 року разом з цією заявою до Дніпровського районного суду м. Києва подано позовну заяву до Узинської міської державної нотаріальної контори Білоцерківського нотаріального округу Київської області, з вимогою про визнання недійсним свідоцтва про право власності № 193 від 20.01.2010 року та скасування реєстрації права власності на 1/2 частину вказаної квартири. Дана квартира є її та її сина єдиним житлом, і цю квартиру подарувала їй бабуся. Зазначила, що ОСОБА_2 , яка вказує на наявність свідоцтва про право власності на 3/4 квартири, спільно з іншими особами погрожує їй, намагається заселитись до квартири, зламати замки на дверях, та вчиняє інші протиправні дії.

Перевіривши матеріали справи, вивчивши обґрунтування заяви про забезпечення позову, суд дійшов до наступного.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення. Значення цього інституту полягає в тому, що ним захищаються права позивача у разі несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, продати чи знищити його та з метою попередження інших потенційних труднощів, що виникають під час реалізації рішення суду у конкретній справі.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 22.12.2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

По даній справі заявник просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 ; та без наявності вмотивованого судового рішення заборонити ОСОБА_2 та будь-яким іншим особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири, в тому числі примусове входження до квартири, злам дверей квартири, зміну замків, вселення будь-яких осіб.

Заява подана в порядку та на підставі ч. 2 ст. 151 ЦПК України. Однак, як зазначає заявник, та підтверджено інформацією із системи Д-3, нею 10.07.2020 року, одночасно з подачею даної заяви, подано позов до Дніпровського районного суду м. Києва про визнання свідоцтва про право власності недійсним та скасування державної реєстрації (справа № 755/9825/20).

Окрім того, як установлено із системи суду Д-3, ОСОБА_1 06.07.2020 року було подано позовну заяву, де відповідачем є ОСОБА_2 , про усунення від права на спадкування.

Наявність в провадженні суду вказаних справ свідчить про відсутність підстав для звернення ОСОБА_1 із заявою про забезпечення позову у порядку ч. 2 ст. 151 ЦПК України. Натомість, заявник має право на звернення із даною заявою в межах поданої позовної заяви.

Крім того, до заяви ОСОБА_1 не надала жодного доказу щодо викладених обставин - наявність у неї права на вказану квартиру. Не надано і документів щодо ОСОБА_2 .

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 157, 258, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: