справа № 361/5612/19
провадження № 2-з/361/1/20
У Х В А Л А

21 липня 2020 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

судді - Сердинського В.С.

при секретарі - Мищенко С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» Гамор Наталії Вікторівни про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №361/5612/19 (провадження №2/361/661/20) за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяни Віталіївни, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій незаконними, визнання протиправним та скасування рішення про внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,

установив:

В провадженні суду перебуває наголошена вище цивільна справа.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 серпня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено та вжито заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 106, право власності на яку зареєстровано за Акціонерним товариством «Укрсоцбанк»,

27 листопада 2019 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника відповідача АТ «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», адвоката Гамор Н.В. про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Т.В., АТ «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій незаконними, визнання протиправним та скасування рішення про внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В поданому клопотанні представник відповідача просить застосувати до позивача ОСОБА_1 зустрічне забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок Броварського міськрайонного суду Київської області грошових коштів в розмірі 140000, 00 грн., оскільки власник нерухомого майна має право отримувати вигоду від його здачі в оренду і позбавлення його такої можливості є непрямими збитками (упущеною вигодою) в розумінні статті 22 Цивільного кодексу України.

Так, 01.07.2019 р. між АТ «Укрсоцбанк» та ТОВ «Дата Майнінг Груп» в особі директора Шкляра В.І., що діяв на підставі статуту, укладено договір оренди житлового приміщення. Згідно із цим договором, орендодавець, тобто АТ «Укрсоцбанк» з дня підписання акту прийому-передачі передає, а орендар приймає у строкове платне користування нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , для використання на умовах, визначених у даному договорі.

Розмір місячної орендної плати складає: 10000,00 грн. Орендна плата є цілком обґрунтованою і такою, що відповідає ринковій.

Згідно п. 2.3. договору оренди, нерухоме майно передається в оренду орендареві на строк до 31 грудня 2020 року включно.

Проте, у зв`язку із накладенням арешту на нерухоме майно АТ «Укрсоцбанк» фактично позбавлений можливості розпоряджатися ним (передати майно орендарю за актом приймання-передачі), а відтак упущена вигода складає 10000,00 грн. х 14 місяців (з вересня 2019 року до грудня (включно) 2010 року) = 140000, 00 грн.

В судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання про вжиття заходів зустрічного забезпечення позову та матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення. Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення. Ухвала про зустрічне забезпечення може бути оскаржена разом із ухвалою про забезпечення позову або окремо.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідачем не надано доказів того, що позивач не має зареєстрованого місцязнаходження на території України та доказів щодо майнового стану позивача. Викладене свідчить про відсутність обов`язку суду застосувати зустрічне забезпечення.

Окрім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до набрання рішенням суду законної сили.

В даному випадку, суд не вбачає підстав вимагати від позивача забезпечити відшкодування збитків відповідача, які спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), оскільки обставини, за яких суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення у відповідності до положень ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

А відтак, клопотання представника відповідача про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 154, 259, 260, 353, 354 ЦПК України,

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» Гамор Наталії Вікторівни про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі №361/5612/19 (провадження №2/361/661/20) за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг» Гуцуляк Тетяни Віталіївни, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання дій незаконними, визнання протиправним та скасування рішення про внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.С.Сердинський