Справа № 550/474/20
Провадження № 2/550/135/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

28 липня 2020 року смт. Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області

в складі : головуючого - судді Ланни Я.О.,

за участю секретаря судового засідання - Томас Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Чутове справу № 550/474/20 (провадження №2/550/135/20) за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

у с т а н о в и в :

Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі Банк) звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, посилаючись на те, що відповідач, внаслідок невиконання умов кредитного договору без номера від 02.09.2010 має заборгованість перед позивачем на загальну суму 12271,61 грн, яку просять стягнути.

Крім того позивач просить стягнути на його користь з відповідача 2102,00 грн сплаченого судового збору.

Ухвалою судді від 22.04.2020 відкрито провадження у справі. Розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

У судове засідання представник Банку не з`явився, надав суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримує, просив розглянути справу у його відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся у передбаченому законом порядку, згідно ч.11 ст.128 ЦПК України.

Суд у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 280 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача та не подання відзиву відповідачем ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, який не з`явився, у порядку заочного розгляду справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

02.09.2010 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 укладено Договір без номера, шляхом підписання анкети-заяви, згідно якої підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. В подальшому, 11.11.2011 відповідачем також було підписано Довідку про умови кредитування, якою передбачено порядок та умови нарахування пені та штрафів (а.с.28-29).

Як вбачається із довідки наданої позивачем, Банком було видано ОСОБА_1 кредитні картки № НОМЕР_1 зі строком дії до 06/15; № НОМЕР_2 зі строком дії до 01/18 та № НОМЕР_3 зі строком дії до 12/21 (а.с.27).

Згідно довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої ОСОБА_1 , останньому було збільшено кредитний ліміт до 12000,00 грн.

Відповідно до п.2.1.1.5.5 Договору відповідач зобов`язаний погашати заборгованість за кредитом, процентами за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором.

Згідно з п.2.1.1.5.6 Договору відповідач зобов`язаний, у разі невиконання зобов`язань за Договором на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту. Оплатити винагороди банку.

Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладенні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням банку.

Відповідно до п.2.1.1.12.11 Договору, банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим Договором.

Як стверджує позивач, внаслідок невиконання відповідачем ОСОБА_1 своїх зобов`язань по вищезазначеному договору, станом на 22.03.2020 утворилась заборгованість по кредиту на загальну суму - 12271,61 грн (а.с.10-18 ), з яких:

заборгованість за простроченим тілом кредиту - 5293,49 грн;

заборгованість за відсотками нарахованими згідно ст.625 - 2116,86 грн;

заборгованість за пенею - 3800,71 грн;

штраф (фіксована частина) - 500,00 грн;

штраф (процентна складова) - 560,55 грн.

Відповідно до ч.1ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідност. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно ч.2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов`язання відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Згідно ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Враховуючи викладене, суд вважає що вимоги позивача щодо стягнення із відповідача ОСОБА_1 заборгованості за тілом кредиту на загальну суму 5293,49 грн та відсотків нарахованих на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в сумі 2116,86 грн - є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Стосовно вимоги позивача про стягнення із відповідача нарахованої пені та штрафів суд зауважує наступне.

Згідно ч. 2 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Стосовно стягнення із відповідача нарахованих пені та штрафу, суд зауважує наступне.

У відповідності до положення ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання.

Постановою Верховного Суду від 19.09.2018 у справі №664/2784/15-ц, встановлено наступні обставини.

У постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 зроблено висновок, що відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

У постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 відсутній висновок про те, який же вид неустойки (штраф чи пеню) підлягає стягненню та який критерій має бути застосовано для його вибору. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, слід враховувати справедливість і розумність (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є нерозумним і несправедливим, з урахуванням їх розміру.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, з письмового розрахунку заборгованості за кредитним договором вбачається, що у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором б/н від 02.09.2010, відповідачу ОСОБА_1 , позивачем нараховано пеню у розмірі 3800,71 грн.

Крім цього, до відповідача також застосовано штраф за порушення грошового зобов`язання у розмірі 500,00 грн (фіксована частина) та 560,55 грн (процентна складова).

Вказана обставина свідчить, що підстави для стягнення з ОСОБА_1 пені за кредитним договором, відсутні. При цьому суд, керується принципами справедливості та розумності, оскільки такий розмір пені значно перевищує розмір штрафу.

З огляду на вказане суд відхиляє вимоги позивача в частині стягнення з відповідача нарахованої Банком пені в сумі 3800,71 грн.

Суд вважає обґрунтованою вимогу позивача в частині стягнення з відповідача штрафу, а саме фіксованої частини в сумі 500,00 грн.

Стосовно стягнення із відповідача процентної складової штрафу в сумі 560,55 грн суд, та з урахуванням часткового задоволення позовних вимог, в сумі 7410,35 грн, вважає, що з відповідача підлягає стягненню 370,52 грн.

Таким чином, загальний розмір заборгованості за кредитним договором б/н від 02.09.2010 становить 8280,87 грн, що складається із: 5293,49 грн - заборгованості за простроченим тілом кредиту; 2116,86 грн - заборгованості за відсотками, 500,00 грн - штрафу (фіксована частина) та 370,52 грн - штрафу (процентна складова).

Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення статті 141 ЦПК України. Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Позивачем при подачі позову до суду сплачено судовий збір в розмірі 2102,00 грн, оскільки позовні вимоги задоволено частково, тому стягненню з відповідача підлягає 1418,43 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12,13, 141, 259, 263-265, 280-289 ЦПК України, ст. ст.509, 526, 530, 549, 610,611,612,625,1054 ЦК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» 8280,87 (вісім тисяч двісті вісімдесят) грн 87 коп, що складається із: 5293,49 грн - заборгованості за простроченим тілом кредиту; 2116,86 грн - заборгованості за відсотками, 500,00 грн - штрафу (фіксована частина) та 370,52 грн - штрафу (процентна складова).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» 1418 (одну тисячу чотириста вісімнадцять) грн 43 коп витрат по оплаті судового збору.

В решті, в задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач - Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 14360570, адреса: м. Київ, вул. Грушевського, будинок 1Д).

Відповідач - ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , паспорт НОМЕР_5 ).

Суддя Я. О. Ланна