Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3154/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2020 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Позарецької С.М.

при секретарі Осадчій А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом (в редакції від 27.05.2020р.) до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що 02.11.2002 року між нею та відповідачем укладений шлюб у Черкаському міському відділі реєстрації актів громадянського стану, про що складено відповідний актовий запис № 1818 від 02.11.2002. Від даного шлюбу мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зазначає, що протягом останніх чотирьох років сімейне життя між нею та відповідачем погіршилося, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин.

Причиною розпаду сім`ї стало те, що вони мають діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю і на цьому ґрунті між ними часто виникають сварки. Як зазначає позивачка, відповідач неодноразово вчиняв щодо неї насильство, заподіюючи тілесні ушкодження як їй, так і їхньому сину, з приводу чого зверталася до правоохоронних органів.

Спору про місце проживання дітей між ними немає, діти на даний час проживають та будуть проживати із позивачкою. Поведінка відповідача є агресивною і вона побоюється за здоров`я та життя своє та дітей. Спільного господарства сторони не ведуть.

За її глибоким переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, примирення між ними неможливе, а тому просить строк для примирення не надавати. Майновий спір між ними присутній, проте позивачка зазначає, що є недоцільним його розгляд разом з заявою про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, просить шлюб, укладений між нею та відповідачем - розірвати, після розірвання шлюбу змінити прізвище на дошлюбне « ОСОБА_1 », стягнути судові витрати з відповідача.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.05.2020 року позовну заяву залишено без розгляду, надано час позивачці для усунення недоліків.

26.05.2020 позивачкою ОСОБА_1 було подано до Придніпровського районного суду м.Черкаси уточнюючу позовну заяву.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.06.2020 року відкрито провадження по справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, надавши до суду заяву від 24.07.2020 про розгляд справи без її участі, зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на примирення не згідна і вважає його неможливим.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомленим про дату час та місце розгляду справи. Відзив на позовну заяву подано не було. У заяві від 09.07.2020р. вказує, що згоден на розлучення і просить розглянути справу без нього.

Враховуючи думку позивачки та відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків:

в судовому засіданні встановлено, що 02.11.2002 року, згідно даних свідоцтва про шлюб (Серія НОМЕР_1 ), сторони зареєстрували шлюб у Черкаському міському відділі реєстрації актів громадянського стану, про що складено відповідний актовий запис № 1818 від 02.11.2002 року. Від шлюбу мають двох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року, «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер. Сторони не підтримують сімейних відносин, не ведуть спільно господарство. Судом не встановлено обставин про наявність обставин щодо спору про батьківство. Крім того, відповідачем не надані заперечення проти того, що діти проживають із позивачкою. Також судом встановлено, що за заявою ОСОБА_1 до ЄРДР внесені відомості 04.05.2020р. про вчинення щодо неї її чоловіком ОСОБА_2 кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 122 ч.1 КК України. При цьому, рішення за результатами здійснення досудового розслідування цього кримінального провадження, до суду не було надано.

Встановлено, що між ними втрачено взаєморозуміння, вони не пов`язані спільним побутом, не ведуть спільного господарства. По причині агресивної поведінки відповідача, як вказує позивачка, примирення між сторонами неможливе, про що вказують сторони у заявах. Крім того, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде шкодити їхнім інтересам та інтересам їх неповнолітніх дітей, а тому шлюб може бути розірвано.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною другою ст. 112 СК України встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи клопотання позивача, суд вважає за можливе прізвище після розірвання шлюбу позивачу змінити на « ОСОБА_1 ».

Отже, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають до задоволення. При цьому, судом враховується думка відповідача, який визнав позовні вимоги і таке визнання позову прийнято судом, відповідно до ст. 206 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 840грн. 80коп., сплачений останньою при подачі позову до суду (квитанція №11 від 04.05.2020р.). Слід також зазначити, що судом не встановлено обставин для застосування положень ст.. 5 ЗУ «Про судовий збір».

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 24, 56, 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 206, 259, 265, 280-282, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 02.11.2002 року (актовий запис № 1818) між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за позовом: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП невідомий, адреса місця проживання, зазначена в позовній заяві: АДРЕСА_1 ), який зареєстрований Черкаським міським відділом реєстрації актів громадянського стану.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 змінити на « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП невідомий, адреса місця проживання, зазначена в позовній заяві: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за позовом: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 840 грн.80 коп.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст судового рішення складено 28 липня 2020 року.

Головуючий: С. М. Позарецька