Справа № 544/1615/19
№ 2/544/107/2020
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20 липня 2020 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області

у складі головуючої - судді Сайко О.О.,

за участі секретаря - Чеботарьової Л.В.,

представника позивача Ковтуна М.В. (фізичної особи),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду по вул. Соборна, 41, справу за позовом представника позивача - адвоката Ковтуна Миколи Васильович в інтересах ОСОБА_1 до Пирятинської міської ради Полтавської області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 у листопаді 2019 року звернувся до суду із позовом до Пирятинської міської ради Полтавської області, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний дядько ОСОБА_1 - ОСОБА_4 . Внаслідок його смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані у АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.3 ст. 1266 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем майна померлого, оскільки його батько, рідний брат померлого ОСОБА_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проте, ОСОБА_1 не має змоги нотаріально оформити своє право на спадщину, оскільки не має можливості підтвердити родинні відносини з померлим у зв`язку з тим, що свідоцтво про народження останнього втрачене, а у Державному архіві Полтавської області актовий запис про народження ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 не зберігся.

Оскільки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли, будь-які інші документи, підтверджуючі їхні родинні відносини відсутні, встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , є племінником ОСОБА_4 інакше, ніж у судовому порядку, немає можливості.

ОСОБА_1 не має змоги нотаріально оформити своє право на спадщину, яка відкрилася внаслідок смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 і тому, що він не подав заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори у встановлений ст. 1270 ЦК України строк за місцем відкриття спадщини.

Строк ОСОБА_1 був пропущений, оскільки йому було відомо, що ОСОБА_2 звернулася із заявою про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори, в результаті чого була заведена спадкова справа. Проте, влітку йому стало відомо, що ОСОБА_2 не входить до кола спадкоємців майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 .

У зв`язку з вищевикладеним, просить встановити факт, що ОСОБА_1 , народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , є племінником померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , визнати причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини поважною та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник відповідача - Пирятинської міської ради Полтавської області у судове засідання не з`явився, направив до суду листа, у якому просить справу розглядати без участі представника Пирятинської міської ради, позовну заяву визнають.

Співвідповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, заяв про відкладення судового розгляду до суду не направляла. 10.03.2020 року на електронну адресу суду надіслала відзив на позов, в якому зазначила,що вона є рідною донькою померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , і саме вона є за законом належним спадкоємцем померлого. З цього приводу, протягом встановленого законом шестимісячного строку, вона подала до державного нотаріуса Пирятинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, а отже відповідно до закону вважається такою, що прийняла спадщину. Що стосується свідоцтва про право на спадщину зазначає, що для його отримання законом строк не встановлений та на даний час, внаслідок поганого самопочуття, вона не має можливості приїхати до м. Пирятина та дооформити документи. Додатково проінформувала, що оскільки її свідоцтво про народження надавалося повторно у зв`язку з її усиновленням, то в даний час вона готує матеріали для звернення до суду в порядку окремого провадження для встановлення факту родинних відносин з померлим ОСОБА_1 . На підставі наведеного, просить відновити їй строк для подачі відзиву, оскільки його пропуск був обумовлений поганим почуттям; у задоволенні позову в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити; справу розглядати без її участі.

Представник позивача - адвокат Ковтун М.В. у відповіді на відзив ОСОБА_2 зазначив, що з урахуванням положень ч. 1 ст. 232 Сімейного кодексу України та ст. 1216 Цивільного кодексу України та навіть при викладених ОСОБА_2 у відзиві обставинах з приводу її усиновлення, остання не може бути спадкоємців майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 . Щодо звернення ОСОБА_2 до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем, представник позивача зазначає, що такі дії ОСОБА_2 не можуть впливати на процес розгляду даної справи судом, оскільки наявність цього позову свідчить про спір про право. Тому, враховуючи норми матеріального права, встановлення будь-яких фактів, які впливають на права осіб, що випливають із цього позову, повинні розглядатися у позовному провадженні.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав та доводів, зазначених у позові та відповіді на відзив.

Судом в порядку ст. ст. 90, 230 ЦПК України для встановлення фактичних даних були допитані свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які проживали по-сусідству з померлим ОСОБА_4 та які в судовому засіданні підтвердили, що померлий ОСОБА_4 мав рідного брата ОСОБА_5 , який помер раніше та є батьком позивача ОСОБА_1 . Померлий ОСОБА_4 проживав сам у власному будинку по АДРЕСА_1 , про інших родичів померлого свідкам нічого не відомо.

У суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Дані про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам.

Крім того, суд уважає, що справа може слухатись за наявними у ній матеріалами у відсутність відповідачів, оскільки їх особисті пояснення у судовому засіданні не обов`язкові.

Заслухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги представника позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Судом установлено такі факти і відповідні їм правовідносини:

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_4 (а.с.31).

Після його смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані у АДРЕСА_1 .

Рідний брат померлого - ОСОБА_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

Згідно ч.3 ст.1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_5 (а.с.9) та відповідно є племінником померлого ОСОБА_4 . Як спадкоємець померлого в поряду ч.3 ст. 1266 ЦК України, він звернувся до Пирятинської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Проте, позивач ОСОБА_1 не має змоги нотаріально оформити своє право на спадщину, оскільки не має можливості підтвердити родинні відносини з померлим ОСОБА_4 через втрату свідоцтва про народження останнього (а.с.8).

Згідно повідомлення Державного архіву Полтавської області Полтавської обласної державної адміністрації №04-13/735 від 12.08.2019, у книзі реєстрації актових записів громадянського стану про народження с.Крячківка Пирятинського району Харківської (нині Полтавської) області за 1935 рік, яка надійшла на зберігання до Державного архіву Полтавської області, актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , немає. Значна кількість документів довоєнного часу втрачена в період тимчасової окупації Полтавщини (1941-1943 рр.) нацистськими загарбниками (а.с.12).

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли, а будь-які інші документи, що б підтвердили їхні родинні відносини, відсутні, тому інакше, як у судовому засіданні, факт родинних відносин між позивачем та померлим ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 встановити неможливо.

Указані обставини перешкоджають позивачу оформити спадщину після смерті його рідного дядька ОСОБА_4 .

Згідно п.1 ч.1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Заслухавши пояснення представника позивача, позицію відповідачів, викладену у поданих до суду заявах та поясненнях, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що оскільки у судовому засіданні дослідженими доказами по справі підтверджуються родинні відносини ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та його рідним племінником ОСОБА_1 , народження ІНФОРМАЦІЯ_8 - позов в цій частині підлягає задоволенню.

Щодо питання про визначення додаткового строку для прийняття спадщини суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до матеріалів спадкової справи №420/2015, відповідач ОСОБА_2 31.10.2015 звернулася до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , зазначивши, що вона є спадкоємцем померлого за законом ( рідною дочкою) (а.с.44). Будь-яких доказів родинних відносин ОСОБА_2 із спадкодавцем нотаріусу не було надано.

ОСОБА_1 у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті дядька, оскільки йому було відомо, що ОСОБА_2 звернулася із такою заявою до державної нотаріальної контори. Проте, тільки влітку 2019 року позивач дізнався, що ОСОБА_2 не входить до кола спадкоємців померлого ОСОБА_4 , у зв`язку з чим позивач пропустив установлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття

спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленум Верховного Суду України, від 30.05.2008, № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій.

Суд вважає, що наведені представником позивача доводи вказують на поважність пропуску позивачем встановленого строку для прийняття спадщини,закон гарантує йому право для звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При цьому суд відхиляє, як необґрунтовані, доводи відповідача ОСОБА_2 в частині заперечення проти вимог позивача про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Жодних доказів про те, що вона є рідною донькою померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_4 , та відповідно належним спадкоємцем за законом, на час розгляду справи суду не надано. Сам факт подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини не може бути доказом належності до кола спадкоємців померлого ОСОБА_4 .

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 232 Сімейного кодексу України, з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновлювачем є чоловік, або за бажанням батька, якщо усиновлювачем є жінка. Тому відповідач ОСОБА_2 , оспорючи своє право на спадкування після смерті ОСОБА_4 , повинна також надати докази, що при її усиновленні особисті та майнові права і обов`язки між нею та батьком були збережені. Водночас, таких доказів суду також надано не було.

Інших доводів в частині непоновлення позивачу ОСОБА_1 пропущеного строку для подання заяви про прийняття спадщини відповідачем не наведено.

Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог представника позивача ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 та визначення останньому додаткового,

Керуючись ст.ст.12, 263-265, п.1 ч.1 ст. 315, 319 ЦПК України, ст.ст. 1272 ЦК України, суд,

в и р і ш и в:

Позов представника позивача - адвоката Ковтуна Миколи Васильович в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити.

Установити, що ОСОБА_1 , народження ІНФОРМАЦІЯ_8 є племінником ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті його рідного дядька ОСОБА_4 , який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Пирятинський районний суд Полтавської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Повний текст рішення виготовлений 22.07.2020.

Головуюча - О.О. Сайко