КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа № 759/5111/20
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/9627/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Мостової Г.І.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шимової Аліни Зінов`ївни на ухвалу судді Святошинського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року (суддя Ул`яновська О.В.) про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Ітек» про визнання договору недійсним та відшкодування збитків,

встановила:

у березні 2020р. позивач звернулася до суду з позовом про визнання недійсним договору від 5 квітня 2019р., укладеного між нею та ОСОБА_2 , який діяв від імені та в інтересах ТОВ «Будівельна компанія Ітек», та стягнення з відповідачів по 292 000грн збитків.

Ухвалою судді Святошинського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків.

У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Шимова А.З. просить ухвалу судді скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Представник позивача посилається на порушення судом норм процесуального права, оскільки копію ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач не отримувала.

Крім того, представник позивача зазначала, що відповідно до підпункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, строки для усунення недоліків продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді Святошинського районного суду міста Києва від 1 квітня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, а позивачу наданий строк у десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви та доплати судового збору.

Повертаючи позовну заяву ухвалою від 29 травня 2020 року, суддя першої інстанції виходив з того, що у визначений строк позивачем не були усунені недоліки позовної заяви, які були зазначені в ухвалі від 1 квітня 2020 року.

Проте, вказаний висновок судді не відповідає матеріалам справи та не ґрунтується на нормах процесуального права.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Нормами ЦПК України не встановлено окремого порядку вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Разом з цим, частиною 1 статті 258 ЦПК України визначено, що ухвала є судовим рішенням.

Порядок вручення судового рішення визначений у статті 272 ЦПК України, частина 11 якої встановлює, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день проставлення у поштовому відділенні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому відділенні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (пункти 1, 3, 4, 5).

З наявної в матеріалах справи копії супровідного листа вбачається, що копія ухвали судді від 1 квітня 2020р. була направлена на адресу позивача 1 квітня 2020р. (с.с.18).

29 квітня 2020р. до Святошинського районного суду міста Києва направлено повідомлення про вручення поштового відправлення, адресованого ОСОБА_1 , із відміткою листоноші про те, що 29 квітня 2020р. кореспонденція суду була вкладена в поштовий ящик, підпис одержувача у повідомленні відсутній.

За змістом ч. 6 ст. 272 ЦПК України наявність поштової відмітки «вкладено в поштовий ящик» не є підтвердженням вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху та не вважається належним повідомленням учасника справи про процесуальні дії суду.

Суд не звернув увагу на те, що під час карантину Укрпошта змінила умови доставки та вручення поштових відправлень, і з 12 березня 2020 року до закінчення карантину рекондовані поштові відправлення (крім листів з позначкою «судова повітска») вкладаються до абоненських скриньок адресатів, про що було повідомлено на офіційному веб-сайті Укрпошти.

Отже, копія ухвали від 1 квітня 2020 року не була вручена позивачу відповідно до вимог ст. 272 ЦПК України.

Таким чином, на день постановлення ухвали про повернення позовної заяви суддя першої інстанції не мав доказів належного вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення її недоліків, і доплати судового збору.

Також суд не врахував зміни до ЦПК України, внесені Законом України № 540-ІХ від 30 березня 2020 року, які набрали чинності 2 квітня 2020 року, згідно яких розділ XII «Прикінцевих положень» ЦПК України доповнений пунктом 3, який визначає, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11березня 2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12 березня 2020 року по 22 травня 2020 року на всій території України був встановлений карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20 травня 2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2», установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 22 травня 2020р. до 31 липня 2020р. на території, зокрема, м. Києва, із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні, карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Отже, нормами ЦПК України строк для усунення недоліків позовної заяви був продовжений на час дії карантину, який діяв на час постановлення оскаржуваної ухвали, а відтак судом безпідставно зроблено висновок, що строк для усунення недоліків закінчився.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала про повернення позивачу позовної заяви постановлена суддею з порушенням норм процесуального права, тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шимової Аліни

Зінов`ївни задовольнити.

Ухвалу судді Святошинського районного суду міста Києва від 29 травня 2020 року скасувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Ітек» про визнання договору недійсним та відшкодування збитків направити до Святошинського районного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Г.І. Мостова