Справа № 489/6190/19
Провадження №2/489/948/20
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
30 липня 2020 року м. Миколаїв
Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:
головуючого - судді Рум`янцевої Н.О.,
із секретарем судових засідань - Матяєвою С.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа - Перша миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
Позивач звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить визначити додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Мотивуючи свої вимоги тим, що внаслідок вчинення злочину було вбито його бабусю ОСОБА_2 . Після смерті останньої відкрилася спадщина, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 . Він є єдиним спадкоємцем за правом представлення після смерті своєї бабусі ОСОБА_2 , донька якої, його мати ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Інших спадкоємців немає. 20 серпня 2019 року він звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте державним нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. Оригінали вказаних документів було втрачено, оскільки спадкодавицю було вбито та пограбовано. Він не міг у шестимісячний строк звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у зв`язку з тим, що знаходився, проживав та виконував роботу за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер, покинути робоче місце він міг.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача. На позовних вимогах наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.
Від представника третьої особи надійшла заява про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів та прийняти рішення на розсуд суду.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.
Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 08.11.2018 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною донькою ОСОБА_2 .
Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, від 08.11.2018 року, ОСОБА_4 15 квітня 2011 року зареєструвала шлюб та змінила прізвище на " ОСОБА_3 ".
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 є рідним сином ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
Отже, ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_2 .
Вказане підтверджується довідкою з КП "Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації" від 24.09.2019 року.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 15.11.2019 року, право власності на квартиру АДРЕСА_1 не зареєстровано.
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .
ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_7 року було вбито, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 та вироком Жовтневого районного суду Миколаївської області від 31.05.2019 року.
Після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина, зокрема на квартиру АДРЕСА_1 .
Позивач зазначає, що він є спадкоємцем за правом представлення після смерті своєї бабусі ОСОБА_2 , донька якої, його мати ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , інших спадкоємців немає.
20 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Проте, постановою державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Міщенко Н.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.08.2019 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно.
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.08.2019 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла 2018 року, відсутня.
Позивач зазначає, що оригінали правовстановлюючих документів було втрачено, оскільки його бабусю ОСОБА_2 було пограбовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкування після смерті ОСОБА_2 здійснюється за законом у зв`язку із відсутністю заповіту, що не оспорюється сторонами у судовому засіданні, тому право на спадкування за законом в силу положень частини 2 статті 1223 ЦК України одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України, а також спадкоємці за правом представлення (за їх наявності) відповідно до ст. 1266 ЦК України.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
З пояснень позивача вбачається, що у встановлений законом строк вона не прийняла спадщину через те, що він знаходився, проживав та виконував роботу за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер, покинути робоче місце він міг.
Вказане підтверджується довідкою ФОП ОСОБА_6 від 13.11.2019 року, відповідно до якої зазначено, що ОСОБА_1 виконував постійний нагляд за серверною частиною веб-порталу у м. Львові для забезпечення його належної роботи в період з березня 2018 року по березень 2019 року.
Відповідно до довідки ОСББ "Сяйво-261" від 12.07.2019 року за вих. № 633, ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 06 серпня 2002 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , на цей день з нею ніхто не був зареєстрований.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 висловив правову позицію та зазначив, що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки позивач проживав та виконував робот за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер.
Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_2 було вбито, вирок Жовтневого районного суду Миколаївської області від 31.05.2019 року у відношенні винної у вбивстві ОСОБА_2 і викраденні її майна - ОСОБА_7 , набрав законної сили 02.07.2019 року, що також перешкоджало позивачу звернутися з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 до закінчення розгляду кримінальної справи.
Таким чином, аналізуючи вище викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку, що позивачем надано достатні докази, що підтверджують поважність причин через які пропущений строк для прийняття спадщини та які дають суду підстави встановити додатковий строк для прийняття спадщини.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, третя особа - Перша миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Ленінський районний суд міста Миколаєва або в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Відповідач: Миколаївська міська рада, юридична адреса: м. Миколаїв, вул.. Адміральська, 20.
Третя особа: Перша миколаївська державна нотаріальна контора Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), юридична адреса: м. Миколаїв, вул. Шевченка, 42.
Суддя Ленінського районного
суду міста Миколаєва Н.О. Рум`янцева
Повний текст судового рішення складено «30» липня 2020 року.