Справа №200/9535/19
Провадження №2/932/816/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

«22» червня 2020 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Сліщенка Ю.Г.

за участю секретаря: Тимощук К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду м.Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська 21.06.2019 надійшов вищезазначений позов в якому позивач заявила вимоги про: визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме - квартирою АДРЕСА_1 ; зняти ОСОБА_3 з реєстраційного обліку у квартирі АДРЕСА_1 ; вирішити питання розподілу судових витрат.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, ОСОБА_1 посилалася на те, що відповідач, яка є дружиною його пасинка будучи зареєстрованою у вказаній квартирі в ній не проживає з 2017 року, що покладає на нього обов`язок сплати комунальних послуг, у зв`язку з чим, з метою захисту своїх прав, останній вимушений звернутися до суду з даним позовом.

Від представника надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явилася, про причину не явки не повідомила.

У зв`язку з неявкою сторін, фіксування судового процесу звукозаписувальним засобом у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється.

Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 22 червня 2020 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло серії П-1581 виданого 04.02.1999, власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 .

Згідно з копією довідки про склад сімї або зареєстрованих осіб у житловому приміщенні/будинку №8009, зареєстрованими в квартирі АДРЕСА_1 є: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 .

Відповідно до копії рішення Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 07.11.2017 ухваленого за результатами розгляду справи №200/11681/17, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано.

Згідно з копією довідки від 08.06.2019 наданої головою правління ОСМД «КП-4», ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_1 не мешкає з 2017 року.

За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч.1 ст.319ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з ч.1 ст.321ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст.391ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Тобто, з аналізу вказаних норм можна дійти висновку, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.

Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування житлом у разі відсутності члена сім`ї власника без поважних причини понад один рік, якщо інше не встановлено між ним і власником житла або законом.

Виходячи з того, що матеріали справи містять належні докази на підтвердження не проживання відповідача у квартирі позивача без поважних причин понад один рік, що свідчить про втрату зв`язку і зацікавленості ОСОБА_2 до вказаного житла, заявлені вимоги є такими, що підлягають задоволенню в частині визнання особи такою, що втратила право користування майном.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Враховуючи те, що рішення суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням є самостійною підставою для зняття особи з реєстрації, в задоволенні вимоги про зняття особи з реєстрації за судовим рішенням слід відмовити.

На підставі ст.ст.319, 321, 383, 391, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - задовольнити частково.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , іпн: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя : Ю.Г.Сліщенко