Справа № 212/4823/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2020 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді: Чорного І.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Поперечної А.С.,

без участі сторін та без фіксації судового процесу технічними засобами розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Кривого Рогу, у порядку спрощеного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; третя особа: Виконавчий комітет Криворізької міської ради про поділ майна, що є у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В :

в червні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна, що є у спільній сумісній власності. В процесі розгляду справи позивачем була уточнена позовна заява.

Позивач свої позивні вимоги мотивує тим, що з відповідачкою з ОСОБА_2. з 15 вересня 2001 року перебував у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 29 березня 2018 року. Подружжя має доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 27 травня 2008 року сторони придбали трикімнатну квартиру за адресою АДРЕСА_1 . Позивач просить в порядку поділу майна, що є у спільній сумісній власності сторін, визнати за ним право приватної власності на 1/3 частку квартири.

Ухвалою судді від 19.06.2019 року позов залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 24.07.2019 року позивачем подана уточнена позовна заява.

Ухвалою судді від 16.09.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

24.01.2020 року позивачем подана уточнена позовна заява.

Позивач у судове засідання не з`явився.

Представник позивача у судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, в подальшому подав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Відповідачі у судовому засіданні уточнені позовні вимоги визнали, не заперечували проти його задоволення, в подальшому подали заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Третя особа представник Виконавчого комітету Криворізької міської ради у судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Вислухавши сторони, дослідивши та вивчивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2. з 15 вересня 2001 року по 02 травня 2018 року перебували в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується копією рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.03.2018 року справа № 212/970/18.

Відповідач ОСОБА_2 09 серпня 2019 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_4 та прийняла прізвище чоловіка ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_3 будучи неповнолітньою змінила прізвище з ОСОБА_3 на ОСОБА_3 та по батькові з ОСОБА_3 на ОСОБА_3 , що підтверджується копією рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.10.2002 року, справа № 2-4309/2002.

Як встановлено в судовому засіданні за час перебування у шлюбі сторонами було придбане майно, а саме трикімнатна квартира за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 19093449 від 05.06.2008 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 на підставі дублікату договору купівлі-продажу /ВКО № 522255/27.05.2008/, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Терещенко М.С., зареєстрованого в реєстрі за № 1473, виданого замість втраченого договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького МНО, Терещенко М.С. 16.02.2002 року за № 284, належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2. та ОСОБА_3 ..

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Ще одним принципом цивільного судочинства є диспозитивність. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так способи захисту цивільних прав та інтересів визначені статтею 16 ЦК України, при чому вказаний перелік не є вичерпним. Згідно ч. 3 вказаної статті суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до статті 372 Цивільного кодексу України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Сумісна власність - це різновид права спільної власності, що належить двом або більше особам одночасно на один і той самий об`єкт без визначення часток кожного з них.

З урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється.

Відповідно до положень до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як встановлено в судовому засіданні, між сторонами відсутній спір з приводу поділу майна, що є у спільній сумісній власності.

Крім цього позивачем не представлено, а судом не здобуто доказів того, що він звертався в компетентні органи з метою позасудового вирішення питання про укладення будь-яких правочинів, спрямованих на виділення частини спільного майна та отримав відмову.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є необґрунтованими, не підтвердженими належними доказами у справі, а тому не підлягають до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст. ст. 10, 76, 83, 95, 133, 141, 259, 265 - 268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; третя особа: Виконавчий комітет Криворізької міської ради про поділ майна, що є у спільній сумісній власності - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу протягом тридцяти днів з часу його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Розділу XII ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк, зазначений в цьому рішенні продовжується на строк дії такого карантину.

Повне рішення виготовлено 20 липня 2020 року.

Суддя: І. Я. Чорний