Ухвала

23 липня 2020 року

м. Київ

справа № 610/1785/19

провадження № 61-9829ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 24 березня 2020 року, постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2020 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Агрофірма «Вербівське» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 , відділ з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Балаклійської районної державної адміністрації, про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки, витребування земельної ділянки з чужого незаконного користування та усунення перешкод в користуванні нею, визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, стягнення неотриманого доходу та витрат понесених на обробку ґрунту на ділянці,

ВСТАНОВИВ:

04 липня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою в справі № 610/1785/19 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 24 березня 2020 року, постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2020 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І) Відповідно до пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено клопотання особи, яка подає скаргу.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд:

«Прийняти до провадження касаційну скаргу на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 24 березня 2020 року, постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2020 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року.

Висновки у справі № 610/1785/19 у рішенні Балаклійського районного суду Харківської області від 24 березня 2020 року, постанові Харківського апеляційного судувід 04 червня 2020 року та додатковій постанові Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року про те, що договір оренди землі від 25 грудня 2012 року пройшов державну реєстрацію, оскільки на примірнику цього договору зазначена дата реєстрації договору оренди земельної ділянки, реєстраційний номер, міститься підпис посадової особи та відбиток печатки державної установи визнати помилковими, оскільки такі висновки не відповідають аналізованим нормам матеріального права.

Ухвалити нове рішення, яким по справі № 610/1785/19 відмовити позивачу ПрАТ «Агрофірма «Вербицьке» в задоволенні позовних вимог в повному обсязі».

Натомість згідно зі статтею 409 ЦПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

Крім того, доводів щодо незаконності додаткової постанови Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року касаційна скарга не містить.

ІІ) Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Однак, в порушення пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України заявником не зазначено в касаційній скарзі підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

ІІІ) Також заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, а у позовах про витребування майна - вартістю майна (пункти 1, 2 частини першої статті 176 ЦПК України).

Згідно пункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно пункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі ЄДРСР).

Аналіз ЄДРСР свідчить, що ПрАТ «Агрофірма «Вербівське» заявлено позовні вимоги немайнового характеру (про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки зі скасуванням державної реєстрації права оренди) та вимоги майнового характеру про витребування земельної ділянки площею 3,6135 га, кадастровий номер :02:000:0043 та стягнення із

ОСОБА_1 майнової шкоди в розмірі 31 717,68 грн.

З урахуванням наведених обставин та виходячи із того, що позов було пред`явлено до суду у 2019 році, - за подання касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі:

- 1 536,80 грн за вимоги немайнового характеру (із розрахунку 768,40 грн х 200%), де 768,40 грн це 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року;

- 1,5 % ціни позову х 200 % за вимоги майнового характеру, але не менше

1 536,80 грн, при цьому ціна позову має визначатися за формулою: вартість витребуваної земельної ділянки + 31 717, 68 грн.

Отже, особа, яка подає касаційну скаргу має обґрунтувати розмір сплаченого судового збору за вимоги майнового характеру виходячи із ціни позову обчисленої за правилами частини першої статті 176 ЦПК України і статті 4 Закону України «Про судовий збір» та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у визначеному законом розмірі і порядку.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

- викладення у касаційній скарзі клопотання (процесуальної вимоги) з урахуванням повноважень суду касаційної інстанції згідно статті 409 ЦПК України та суті ухвалених у справі рішень судами попередніх інстанцій.

- зазначення в касаційній скарзі підставу (підстави) касаційного оскарження судових рішень передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України;

- надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору із обґрунтуванням його розміру з урахуванням ціни позову обчисленої згідно частини першої статті 176 ЦПК України і статті 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 24 березня 2020 року, постанову Харківського апеляційного суду від 04 червня 2020 року та додаткову постанову Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року у цивільній справі № 610/1785/19 залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович