Справа № 754/4420/20
У Х В А Л А

Іменем України

17 липня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді: Сенюти В.О.,

При секретарі: Василенко О.Г.

За участю:

Позивача: ОСОБА_1

Відповідача: ОСОБА_2 .

Представника відповідача: ОСОБА_3

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника відповідача про прийняття зустрічної позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Відповідач ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву, в судовому засіданні представник відповідача просив її прийняти та об`єднати із первісним позовом.

Позивача ОСОБА_1 проти прийняття зустрічної позовної заяви заперечував, просив відмовити у його прийнятті, оскільки не сплачено судовий збір, зустрічний позов подано з порушенням строків, а також те, що відповідач таким чином намагається затягнути розгляд справи.

Представник третьої особи яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить розписка 10.07.2020 року. В письмових матеріалах справи міститься заява, в якій вказано, що в межах компетенції, Орган опіки та піклування Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації проводить роботу для надання до суду висновку органу опіки та піклування.

Вислухавши думку сторін, вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої чи другої статті 193 ЦПК України, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09.04.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання по вказаній справі. Відповідачу встановлено строк протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали, але не пізніше 05.05.2020 року, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Ухвала Деснянського районного суду м. Києва від 09.04.2020 року разом із позовною заявою та додатками була направлена відповідачу на адресу: АДРЕСА_1 . Проте конверт повернувся із відміткою, що адресат відсутній (а.с.30).

З письмових матеріалів справи вбачається, що 04.05.2020 року через електронну пошту Деснянського районного суду м. Києва від відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.34).

06.05.2020 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва від відповідача ОСОБА_2 надійшов відзив (а.с.40-43). З прохальної частини відзиву вбачається, що відповідач ОСОБА_2 просить прийняти відзив на позовну заяву та призначити судово-почеркознавчу експертизу акта від 01.02.2020 року, засвідченого начальником ЖЕД № 316.

06.05.2020 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва також надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності.

Проте, з конверту вбачається, що відзив та зустрічна позовна заява, підписані ОСОБА_2 04.05.2020 року та направлені поштою 05.05.2020 року, про що свідчить відмітка поштової установи (а.с.55).

Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи позивача ОСОБА_1 про порушення строків подачі зустрічної позовної заяви та її повернення позивачу є необґрунтованими.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст..ст. 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Прохальна частина зустрічної позовної заяви містить вимогу про відстрочення сплати судового збору .

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст.136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, відповідно до ст.12 ЦПК України заявник повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем за зустрічним позовом не надано суду допустимих, належних доказів на підтвердження свого майнового стану.

Відповідно до п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає про неможливість задоволення заявленої вимоги позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що зустрічна позовна заява містить 6 вимог немайнового характеру, а тому суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 має сплатити судовий збір у розмірі 5044,80 грн. (840,80 грн. *6= 5044,80).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання недійсним розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності- залишити без руху.

Надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Сенюта