У Х В А Л А

іменем України

24 липня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І.

за участі секретаря - Сокур О. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду № 2 в м. Біла Церква цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , і яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном, -

В С Т А Н О В И В:

23 жовтня 2019 року акціонерне товариство «Укрсоцбанк» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , і яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном (а.с. 5-2).

Ухвалою судді від 13 листопада 2019 року вказана позовна заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження по справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 10 грудня 2019 року о 10 год. 00 хв. (а.с. 35-36).

10 грудня 2019 року підготовче засідання, в зв`язку з неявкою учасників справи, було відкладено на 16 січня 2020 року о 15 год. 30 хв.(а.с. 43).

Ухвалою суду від 20 січня 2020 року клопотання представника акціонерного товариства «Альфа-Банк» адвоката Гамор Н.В. про заміну сторони її правонаступником було задоволено. Постановлено замінити позивача акціонерне товариство «Укрсоцбанк» на його правонаступника - акціонерне товариство «Альфа-Банк» та відкладено підготовче засідання по справі на 18 лютого 2020 року о 16 год. 45 хв. (а.с. 57-58).

Підготовче засідання по справі неодноразово відкладалось та в останнє, було відкладено на 28 квітня 2020 року о 10 год. 45 хв.

Представники позивача акціонерного товариства «Альфа-Банк» особисто участь у підготовчих засіданнях не брали.

Від третьої особи Служби у справах дітей Білоцерківської міської ради Київської області до суду надійшов лист за вх. № 14699, в якій остання просила суд розглядати справу за відсутності її представника, у задоволенні позову просить відмовити (а.с. 101).

Ухвалою суду від 28 квітня 2020 року підготовче засідання по справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 28 травня 2020 року о 16:00 год.(а.с. 119-121).

Про дату, час та місце розгляду справи сторони повідомлялись шляхом направлення на адресу їх проживання та місцезнаходження ухвали про закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду (а.с. 122).

28 травня 2020 року сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується особистим підписом уповноваженої особи позивача « ОСОБА_3 » 12 травня 2020 року та особистим підписом відповідача ОСОБА_1 11 травня 2020 року в рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення (а.с. 121,122).

Про причини неявки сторони суд не повідомили, заяв та клопотань до суду не направляли. В зв`язку з цим, судове засідання було відкладено на 26 червня 2020 року о 09 год. 30 хв.

В судове засідання 26 червня 2020 року з`явився представник відповідача ОСОБА_4 . Позивач свого представника повторно не направив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення на адресу його місцезнаходження судової повістки поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення. (а.с. 127). Рекомендоване повідомлення про вручення повернулось до суду з відміткою про вручення поштового відправлення уповноваженою особою « ОСОБА_3 » ІНФОРМАЦІЯ_1 червня 2020 року. (а.с. 129). Про причини неявки позивач суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не надходило. Неявку позивача судом було визнано без поважних причин та відкладено розгляд справи на 24 липня 2020 року о 12 год. 00 хв.

В судове засідання 24 липня 2020 року позивач свого представника повторно не направив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення на адресу його місцезнаходження судової повістки поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення. (а.с. 133). Рекомендоване повідомлення про вручення повернулось до суду з відміткою про вручення поштового відправлення уповноваженою особою « ОСОБА_5 » ІНФОРМАЦІЯ_2 липня 2020 року. (а.с. 134). Про причини неявки позивач суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч. 2 ст. 44 ЦПК україни учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 5, 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повіска-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Встановлено, що про призначені судові засідання позивач повідомлявся заздалегідь належним чином, про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які повертались на адресу суду з відміткою про вручення уповноваженій особі позивача.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

А тому, суд дійшов висновку, що позивач втратив інтерес до справи, більш того, нехтуючи своїми правами та обов`язками, передбаченими ст. 43, 44 ЦПК України, повторно не з`являється до суду з неповажних причин, що дає можливість залишити позов без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 210 ЦПК України, суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа "Скопелліті проти Італії" від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25 березня 1999 року).

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

З матеріалів справи вбачається, що з дня початку розгляду справи по суті минуло майже шістдесят днів.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З системного аналізу п. 3 ч. ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 ЦПК України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу. Дії суду залежать від дій позивача.

Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності.

Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, має сам потурбуватися про це.

Неявка позивача в судові засідання без поважних причин унеможливлює розгляд справи у розумні строки розгляду справи, з врахування дати звернення до суду. Крім того, таку процесуальну поведінку позивача суд розцінює як затягування без поважних причин розгляду даної справи.

Вказана позиція узгоджується з позицією ВС/КЦС у справі № 310/12817/13 від 22.05.2019 р.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує інтереси відповідача, який вимушений витрачати час, кошти, свою чи представника явку в судові засідання.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд враховує, що повідомлення про день, час та місце розгляду справи були направлені позивачу завчасно, з дотримання розумних строків розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, однак в судове засідання позивач свого представника не направив, не повідомив суд про причини неявки. Наразі будь-яких доказів наявності поважних причин неявки представника позивача до суду як в попередні так і в теперішнє судове засідання позивач не надав.

Заяв та клопотань з боку позивача акціонерного товариства «Альфа Банк» на адресу суду не надходило, як і не надходило заяви про розгляд справи у відсутності його представника.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не можете ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

За вищевикладених обставин, у зв`язку з відсутністю в позивача бажання бути представленим у судовому засіданні для надання суду належних пояснень та доказів на підтвердження предмету і підстав позову, та враховуючи вимогу чинного законодавства щодо збереження необхідного балансу прав сторін і дотриманням права відповідача отримати судове рішення, що ухвалене на підставі належних доказів, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, враховуючи, що позовна заява залишена без розгляду, у зв`язку з повторним неприбуттям позивача в судове засідання без поважних причин, судові витрати не підлягають поверненню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 128, 131, 210, 223, 257, 260, 261, 263, 275, 353 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , і яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей Білоцерківської міської ради про зняття з реєстраційного обліку та визнання осіб такими, що втратили право користування майном, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяО. І. Орєхов