Справа № 645/4087/20
Провадження № 2/645/1674/20
УХВАЛА

Іменем України

22 липня 2020 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Бабкова Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавництво Фоліо» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації, стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача ТОВ «Видавництво Фоліо» заборгованість по заробітній платі у розмірі згідно довідки ТОВ «Видавництво Фоліо»; стягнути з ТОВ «Видавництво Фоліо» компенсацію, а саме середній заробіток згідно довідки ТОВ «Видавництво Фоліо» до дня фактичного розрахунку; витребувати з ТОВ «Видавництво Фоліо» довідку про заборгованість перед позивачем по заробітній платі про його середній заробіток за день; стягнути з відповідача правову допомогу згідно квитанції юридичної консультації у розмірі 700 грн.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено своє зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування).

В порушення п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивач не зазначив ціни позову.

Окрім того, судовий збір позивачем при звернення з позовом не сплачений.

Грошова компенсація за невикористану відпустку та компенсація втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати є складовими заробітної плати працівника, що відповідає положенням частини першої статті 94 Кодексу законів про працю України, приписи якої кореспондуються із частиною першою статті 1 Закону України "Про оплату праці".

Статтею 5 ч. 1 п. 1 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас позивачем заявлено вимогу про стягнення заборгованості по заробітній платі та стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати, при цьому розмір вказаних позовних вимог у грошовому вимірі не зазначений.

За змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16.

На підставі наведеного, позивачу слід визначитися з грошовою оцінкою позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та ціною позовних вимог; зазначити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються та додати до позову документи, що підтверджують оплату судового збору в цій частині позовних вимог.

Відповідно до положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто не менше 840,80 грн. та не більше 10 510 грн.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Видавництво Фоліо» про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації, стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку залишити без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали вручити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Т.В. Бабкова