Справа № 610/878/20
Провадження № 2/610/403/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

22.07.2020 Балаклійський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Феленка Ю.А.,

за участю секретаря судового засідання Петрової І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду в м. Балаклія Харківської області цивільну справу № 610/878/20 (пр. № 2/610/403/2020) за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

14 квітня 2020 року до Балаклійського районного суду Харківської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця, у якій позивач просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за кредитним договором б/н від 22 лютого 2011 року в сумі 8 676,28 грн. Обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідно до вказаного вище кредитного договору позичальник ОСОБА_2 отримала кредит у розмірі 6 900,00 грн у виді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. Станом на дату смерті її заборгованість перед банком становить 8 676,28 грн, яка складається із заборгованості за простроченим тілом кредиту. Відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 , який постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копіями паспортів відповідача і позичальника ОСОБА_2 , у яких зазначено адресу зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 . Позивачем 03 серпня 2018 року було направлено претензію кредитора до Балаклійської державної нотаріальної контори Харківської області, відповідь на яку отримано 26 жовтня 2018 року. 12 вересня 2019 року спадкоємцю ОСОБА_1 було направлено позивачем лист-претензію з вимогою про сплату заборгованості, однак відповідач заборгованість не погасив. Посилаючись на викладене, АТ КБ «ПриватБанк» просило суд стягнути з ОСОБА_1 зазначену суму заборгованості за кредитним договором б/н від 22 лютого 2011 року.

У судове засідання представник позивача не з`явилася, про час та місце його проведення була повідомлена належним чином. Разом з позовною заявою подала клопотання, згідно якого позовні вимоги підтримала, просила розглядати справу без її участі, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення.

Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за зареєстрованим місцем проживання, а також викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причини неявки суду не повідомив, відзив не подав.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Разом з позовною заявою представником позивача було подано клопотання про витребування доказів і про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, оскільки ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а відтак справа є малозначною.

Ухвалою від 22.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 18.05.2020.

18.05.2020 у зв`язку з неявкою відповідача підготовче засідання було відкладено до 03.06.2020.

Ухвалою від 03.06.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів, закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 02.07.2020.

02.07.2020 розгляд справи у зв`язку з неявкою відповідача було відкладено до 22.07.2020.

Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 22.07.2020, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання відповідача ОСОБА_1 , на підставі ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, постановлено провести заочний розгляд справи.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що відповідно до укладеного 22 лютого 2011 року між АТ КБ «ПриватБанк» і ОСОБА_2 Договору б/н остання отримала грошові кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Матеріали справи містять анкету-заяву ОСОБА_2 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 22.02.2011, у якій зазначено, що заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ОСОБА_2 та Банком Договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані їй для ознайомлення в письмовому вигляді (а.с. 13).

Крім того, Банк додав до позовної заяви Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, розміщених на сайті: https://privatbank.ua (а.с. 14-47).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Яковенкове Балаклійського району Харківської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 16.11.2016 виконавчим комітетом Яковенківської сільської ради Балаклійського району Харківської області (а.с. 51).

Відповідно до наданого банком розрахунку, заборгованість ОСОБА_2 за Договором б/н від 22 лютого 2011 року станом на 12 листопада 2016 року становить 8 676,28 грн, яка складається із заборгованості за простроченим тілом кредиту (а.с. 8-12).

03 серпня 2018 року позивачем було направлено до Балаклійської державної нотаріальної контори Харківської області претензію кредитора від 10.07.2018 в порядку ст. 1281 ЦК України (а.с. 52-59).

Балаклійською державною нотаріальною конторою Харківської області на претензію кредитора від 10.07.2018 було надано відповідь, згідно якої на підставі претензії АТ КБ «ПриватБанк» від 23.03.2017 Балаклійською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 219/2017 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 . Ніхто із спадкоємців з будь-якими заявами (про прийняття, відмову, видачу свідоцтва про право на спадщину) до нотаріальної контори не звертався (а.с. 60).

12.09.2019 позивачем було направлено лист-претензію на адресу відповідача ОСОБА_1 , як спадкоємця померлої ОСОБА_2 , щодо сплати заборгованості за кредитним договором в сумі 8 676,28 грн (а.с. 61-65).

Згідно відповідей Яковенківської сільської ради Балаклійського району Харківської області на запити суду, на день смерті ОСОБА_2 , тобто станом на ІНФОРМАЦІЯ_1 за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 , були зареєстровані її чоловік - ОСОБА_4 , син - ОСОБА_1 , дочка - ОСОБА_5 , місце проживання яких до цього часу зареєстровано за вказаною адресою (а.с. 79, 101, 167).

Як убачається з відповіді Балаклійської державної нотаріальної контори Харківської області від 22.05.2020 на запит суду, після смерті ОСОБА_2 заведено спадкову справу № 219/2017 на підставі претензії кредитора ПАТ КБ «ПриватБанк» від 23.03.2017. Спадкоємці із заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались (а.с. 98, 99).

Норми права, які застосував суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного в спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов'язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов'язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника в зобов'язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного в спадщину.

Таким чином, правовідносини, що виникли між банком і боржником після його смерті, трансформуються в зобов'язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника й вирішуються в порядку положень ст. 1282 ЦК України.

Принцип змагальності цивільного процесу передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.

Такий висновок щодо застосування відповідних норм права викладений у Постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року в справі № 607/98/17.

Мотиви суду.

В судовому засіданні було встановлено, що спір стосується стягнення з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості спадкодавця ОСОБА_2 за договором б/н від 22 лютого 2011 року, укладеним між ОСОБА_2 і АТ КБ «ПриватБанк».

Відповідач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 і у встановлений ст. 1268 ЦК України строк не відмовився від прийняття спадщини. Таким чином, ОСОБА_1 , який прийняв спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, є спадкоємцем ОСОБА_2 за законом першої черги. Крім нього, спадкоємцями ОСОБА_2 за законом першої черги, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, і не відмовилися від спадщини, є чоловік спадкодавця - ОСОБА_4 та дочка - ОСОБА_6 ОСОБА_7 . Судом було роз`яснено позивачу право подати клопотання про залучення ОСОБА_4 і ОСОБА_5 як співвідповідачів у даній справі, однак позивач таким правом не скористався.

Дослідивши матеріали справи, беручи до уваги, що зі смертю позичальника зобов'язання щодо повернення кредиту включаються до складу спадщини, та відповідно до ст. 1282 ЦК України кожен зі спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» і наявність правових підстав для стягнення з відповідача ОСОБА_1 2 892,09 грн в рахунок погашення заборгованості спадкодавця ОСОБА_2 , що становить третину загальної суми заборгованості за договором б/н від 22 лютого 2011 року - 8 676,28 грн та відповідає частці ОСОБА_1 у спадщині.

Судові витрати.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено 2 102,00 грн судового збору (а.с. 1).

У зв'язку із частковим задоволенням позову суд відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України присуджує з відповідача на користь позивача вказані судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки суд задовольняє позов на суму 2 892,09 грн, що становить 33,33 процента від загальної ціни позову, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сума судового збору у розмірі 700,60 грн, що відповідно становить 33,33 процента від загальної суми судового збору, сплаченого позивачем під час звернення до суду з позовною заявою.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 526, 612, 626, 629, 1049, 1054, 1216, 1218, 1220, 1261, 1267, 1268, 1270, 1282 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості кредитором спадкодавця - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 22 лютого 2011 року в сумі 2 892,09 грн (дві тисячі вісімсот дев`яносто дві гривні 09 копійок).

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» витрати зі сплати судового збору в сумі 700,60 грн (сімсот гривень 60 копійок).

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Позивач: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Копію рішення направити відповідачу рекомендованою поштою з повідомленням не пізніше двох днів з дня його проголошення.

Суддя