справа № 489/6399/19
провадження №2/489/1015/20
23 липня 2020 року м. Миколаїв
Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:
головуючого судді Коваленка І.В.,
секретаря судового засідання Долгорученко Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Миколаївської міської ради, тертя особа приватний нотаріус миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Шульгач Роман Сергійович, про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом
У листопаді 2019 року позивач звернулася до суду з позовом в якому просить визнати за нею право власності на нежитлове приміщення площею 18,6 кв.м літер. «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Як на підставу позовних вимог вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина в т.ч. на нежитлове приміщення площею 18,6 кв.м літер. «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 . Вона є спадкоємцем після смерті чоловіка. Інших спадкоємців немає. Оформити спадкові справа на вказане нерухоме майно не має можливості оскільки фактично її чоловік був власником цілого об`єкту нерухомого майна, але це не відповідає документу, що підтверджує його право власності.
Так, згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.07.2012, виданого на підставі рішення Виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 22.06.2012 № 687, замість свідоцтва про право власності від 20.07.2009 САС 528942, спадкодавцю ОСОБА_2 належить 25/100 часток у праві приватної спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину загальною площею 73,4 кв. м ліг. «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 .
Як вбачається з довідки КІІ «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 03.07.2019 за № 2073 спадкодавцю ОСОБА_2 належить 25/100 часток у праві приватної спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину, а 75/100 часток у праві приватної спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину належать - ОСОБА_1 , які були переобладнані позивачем в житлову квартиру АДРЕСА_2 .
Тому, як співвласнику, який виділився в окрему адресу, у зв`язку з переобладнанням в житлову квартиру своєї частки нежитлових приміщень за вищевказаною адресою, позивачу вже не належить 75/100 часток у праві спільної часткової власності, а належить на праві приватної власності ціла квартира АДРЕСА_3 .
Таким чином, спадкодавцю ОСОБА_2 належить не 25/100 частки нежитлових приміщень, а на праві приватної власності в цілому об`єкт - нежитлове приміщення площею 18,6 кв. м. літер «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 .
Зазначені вище обставини підтверджуються: рішенням виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 28.09.2012 № 1007 щодо реконструкції нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 , у житлові; декларацією про готовність об`єкту від 24.01.2013; витягом з рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 26.04.2013 № 426 про надання згідно з вказаною декларацією нової адреси об`єкту квартирі АДРЕСА_2 ; свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 10.06.2013, згідно якого ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 . Також ці обставини підтверджуються технічною документацією Миколаївського міжміського бюро технічної інвентаризації на нежитлове приміщення площею 18,6 кв. м. літер «А-9» та на квартиру АДРЕСА_2 .
Посилаючись на наведене та відсутність можливості оформити спадщину в досудовому порядку позивач просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 20.01.2020 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 22.06.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судове засідання, призначене на 20.07.2020 на 15:40 годину, сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Позивач надала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності та задоволення позовних вимог. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Третя особа в своїй заяві просила розглядати справи за відсутності її представника.
Відповідач відзиву на позовну заяву не надав, причини неявки свого представника до суду не повідомив та правам на надання відзиву на позов не скористався.
Згідно вимог статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 підтверджується, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 3555.
Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 шлюб між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було зареєстровано 03.02.1979, що також підтверджується відміткою в паспорті позивача, в якому відсутня відмітка про розірвання або припинення шлюбу.
Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого на підставі рішення Виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 22.06.2012 № 687, замість свідоцтва про право власності від 20.07.2009 САС 528942, спадкодавцю ОСОБА_2 належить 25/100 часток у праві приватної спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину загальною площею 73,4 кв. м ліг. «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 .
Після смерті чоловіка позивач, яка фактично прийняла спадщину, звернулася 04.10.2019 до приватного нотаріуса за оформленням спадщини на 25/100 часток нежитлових приміщень, що належали спадкодавцю. Але в оформлені спадщини їй відмовлено через те, що згідно довідки КІІ «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 03.07.2019 за № 2073 спадкодавцю ОСОБА_2 належить 25/100 часток у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину, а 75/100 часток належать ОСОБА_1 , які переобладнані в житлову квартиру АДРЕСА_2 згідно декларації від 24.01.2013. Таким чином, 25/100 часток у праві спільної часткової власності на нежитлові приміщення магазину, що належать померлому ОСОБА_2 не дорівнює одиниці, тобто вказана частка не складає цілий об`єкт.
Так як частка померлого співвласника в нерухомому майні змінилася та фактично такий співвласник є власником вже цілого об`єкта нерухомого майна, тому наданий ОСОБА_1 правовстановлюючий документ не відповідає вказаному, що унеможливлює оформлення спадщини на нежитлове приміщення.
Факт виділу 75/100 часток в нежитловому приміщенні, що належали ОСОБА_1 , які були переобладнані в житлову квартиру АДРЕСА_2 та реєстрацію права власності на квартиру в цілому на ім`я позивача підтверджується доказами наявними у справі, зокрема і Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.06.2013.
Факт відсутності інших спадкоємців та фактичне прийняття спадщини позивачем після смерті чоловіка підтверджується дослідженою судом спадковою справою № 9/2019, заведеною приватним нотаріусом до майна померлого 02.11.2018 ОСОБА_2 .
Частиною першою статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Положеннями статті 328 ЦК України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не забороняються законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно частини першої статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Як вбачається із матеріалів справи, виділ позивача частки із майна, що було у спільній часткові власності, та переобладнання в жиле приміщення сталося ще за життя співвласника - спадкодавця ОСОБА_2 . Проте, відповідні зміни до правовстановлюючих спадкодавця внесені не були.
Статтями 1216, 1218 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
У відповідності до пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Враховуючи, що після переобладнання та виділення в окремий об`єкт квартиру частки позивача, частки співвласників змінилися, але за життя спадкодавець перерахунок своєї частки не здійснив, що унеможливлює приватним нотаріусом видати позивачу свідоцтво про спадщину, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволенню.
Керуючись статтями 4, 19, 141, 263-265 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на нежитлове приміщення площею 18,6 кв. м. літер «А-9» на першому поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Ленінський районний суд міста Миколаєва протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Роз`яснити, згідно пункту 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Відомості про учасників справи:
позивач ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_4 ;
третя особа Приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Миколївськоїобласті Шульгач Роман Сергійович, місцезнаходження: м. Миколаїв, вул.Херсонське шосе,10/1.
Повний текст судового рішення складено 23.07.2020.
Суддя І.В.Коваленко