Справа №:755/7593/20
Провадження №: 2/755/3726/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, з повідомленням сторін, -

у с т а н о в и в:

01.06.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою суду від 30.06.2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки х неподання.

17.07.2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Вимоги клопотання мотивовано тим, що справа має вагоме значення для відповідача та стосується інтересів дитини. Сторонам необхідно висловити всі свої доводи та міркування стосовно предмету спору. Крім того, згідно п. 3 ч. 2 ст. 2 ЦПК України одним з принципів цивільного судочинства є гласність та відкритість судового процесу. Ураховуючи характер спірних правовідносин, склад учасників та предмет доказування, відповідач приходить до висновку про необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що клопотання представника відповідача про розгляд справи із повідомленням сторін не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 року визначений у розмірі 2102,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 210200,00 грн.

При цьому, позивачем заявлено до стягнення ј частину від доходів відповідача і з урахуванням положень ст. 176 ЦПК України з матеріалів справи та змісту відповідного клопотання сторони відповідача не вбачається, що в такому випадку ціна позову перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто є більшою ніж 210200,00 грн.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи та з процесуальних питань, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача або заперечень відповідача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Стосовно посилань представника відповідача на важливість справи для відповідача суд зазначає, що безумовно будь-яка справа є важливою для її сторін, однак це не є безумовною підставою для розгляду справи з викликом сторін. Будь-яка судова справа потребує детального розгляду і в даному випадку такий детальний розгляд цілком можливий в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та з урахуванням принципу як найкращого забезпечення інтересів дитини.

Крім того, значення справи для сторін у відповідності до положень ч. 3 ст. 274 ЦПК України є обставиною, яку враховує суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами загального або спрощеного провадження, натомість в даному випадку представником поставлене питання про розгляд справи з викликом сторін в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень ст. 7 ЦПК України, розгляд справи у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим кодексом. При цьому, такі випадки стосуються розміру ціни позову, характеру спірних правовідносин та предмету доказування, оцінку яким надано судом у зв`язку із чим суд дійшов висновку про можливість розгляду справи без виклику сторін.

Інші питання порушені стороною відповідача не можуть бути безумовною підставою для розгляду справи з викликом сторін, оскільки з`ясування таких обставин справи можливе шляхом викладення відповідних аргументів письмово у заявах сторін по суті справи чи з процесуальних питань.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання представника відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання сторони відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя -