УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

секретар Кравченко А.М.,

за участю представника відповідача: Пхіденко О ОСОБА_1 ,

представника третьої особи: Гонтар П.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Енергія», Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам» Міністерство юстиції України, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ФЕТ», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

04.09.2018 року ОСОБА_2 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з позовом до ТОВ «Оздоровчий комплекс «Енергія», Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, Державного підприємства «СЕТАМ» про визнання недійсними електронних торгів, а також визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів від 22.08.2018 року №353719.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 посилалася на те, що організатор торгів в порушення Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 не розмістив повні реквізити для сплати гарантійного внеску щодо лоту шляхом їх зазначення у квитанції.

Справа призначалась до розгляду: 18.04.2019 року на 10.30 годин, 10.07.2019 року о 11.15 годин, 22.07.2019 року о 11.00 годин, 26.07.2019 року о 11.30 годин, 05.08.2019 року о 09.45 годин, 11.09.2019 року о 16.00 годин, 25.09.2019 року о 16.00 годин, 07.10.2019 року о 10.50 годин, 28.10.2019 року о 14.30 годин, 25.05.2020 року о 10.30 годин, 15.06.2020 року о 14.45 годин, 22 липня 2020 о 13.55 год.

В судові засідання призначені на 18.04.2019 року о 10.30, 26.07.2019 року о 11.30 годин, 11.09.2016 року о 16.00 годин, 25.09.2019 року о 16.00 годин позивач та її представник в судове засідання не з`явились без поважних причин.

02.10.2019 року представником позивача ОСОБА_4 надано до суду повідомлення про припинення представництва інтересів ОСОБА_2 .

В судові засідання призначені на 07.10.2019 року о 10.50 годин та 28.10.2019 року о 14.30 годин позивач не з`явилась, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Заява про розгляд справи у її відсутність до суду не надходила.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.10.2019 року позов ОСОБА_2 залишено без розгляду з підстав, визначних п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 14 січня 2020 року ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 28.10.2019 року скасовано, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судове засідання, призначене до розгляду на 15.06.2020 року на 14.45 год. позивач не з`явилася, направивши клопотання про відкладення слухання справи у зв`язку з введенням на території України карантину.

В судове засідання, призначене до розгляду на 25 травня 2020 року на 10.30 год., 22 липня 2020 на 13.55 год. позивач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлені у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила.

Представника третьої особи ОСОБА_3 адвокат Гонтар П.А. просила суд залишити позов без розгляду з підстав, визначених п.3 ч.1 ст.257, ч.ч.1,3,4 ст.44 ЦПК України, посилаючись на зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

Зокрема, зазначила, що справа №766/17159/18 перебуває у провадженні суду більше двох років. При цьому, ухвалою від 22 липня 2019 року підготовче провадження у вказаній справі було закрито. В судовому засіданні, призначеному до розгляду на 05.08.2019 року сторони, в тому числі і представник позивача, надали свої пояснення стосовно поданого позову, а також були досліджені матеріали справи.

Разом з тим, остаточне рішення по суті позовних вимог не було прийняте саме у зв`язку із процесуальної поведінкою самої позивачки та зловживанням нею своїми процесуальними правами, які полягали в заявлені завідомо без підставного відводу, розірванні договору про надання правової допомоги з адвокатом Тихошею Д.С. одразу після відмови останнього отримувати судову повістку про дату та час розгляду справи, призначеної на 07.10.2019 на 10.50 год., що було зафіксовано кур`єром та підтверджується відповідною кур`єрською накладною, а також ігноруванні отримання всіх судових повісток з інформацією про день та час розгляду справи, які надсилались позивачу за адресою, зазначеною нею в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 .

Іншої адреси для листування позивач в ході тривалого розгляду справи в суді першої інстанції так і не зазначала, а також договору про надання правової допомоги з іншим представником з жовтня 2019 року так і не уклала.

Вказане свідчить про відсутність у позивача заінтересованості в інформуванні її про хід розгляду справи.

Крім того, зазначала, що відповіднодо практики Європейського Суду з прав людини позивач повинен в розумні строки цікавитися ходом розгляду своєї справи, в той час як позивач користується своїми процесуальними правами недобросовісно.

Представник відповідача Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) клопотання про залишення позову без розгляду підтримав.

Заслухавши осіб, що з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Викладені обов`язки учасників судового розгляду встановлені для забезпечення можливості розгляду справи у встановлені законом строки.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.44 ЦПК Україниякщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ч.2 ст.210 ЦПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (§§ 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 8 листопада 2005 року в справі «Смірнова проти України»).

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «AlimentariaSanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів - неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Позивач про час і місце слухання справи повідомлялася належним чином, а саме судовими повістками за вказаною в позовній заяві адресою: АДРЕСА_2 , про те вказані повістки повернулись до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Іншої адреси для листування позивач в ході розгляду справи в суді першої інстанції не зазначала, як і не зазначила своєї електронної адреси та номер засобів зв`язку, що також свідчить про відсутність у неї заінтересованості в інформуванні її про хід розгляду справи.

Верховний Суд в постанові від 17.04.19 в справі № 922/1714/18 дійшов висновку, що свідоме неотримання судової кореспонденції, яка направлялася судами попередніх інстанцій за адресою, зазначеною самим відповідачем в клопотаннях та апеляційній скарзі свідчить про зловживання процесуальними правами учасника справи, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У пункті 3 частини першої статті 257 ЦПК України слова «може», «має право», «за власної ініціативи» та інші законодавцем не застосовані. Отже, не передбачено можливість інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. З огляду на зазначене повноваження суду залишити позов без розгляду не є дискреційним, а відносяться до імперативних.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами.

Відтак суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Враховуючи вищевикладене позовна заява ОСОБА_2 повинна бути залишена без розглядуз підстав, визначених п.3 ч.1 ст.257, ч.ч.1,3,4 ст.44 ЦПК України, оскільки позивач двічі поспіль не з`явилася в судове засідання, поважність причин неявки до суду не підтверджена жодним документом, їй було роз`яснено наслідки неявки в судове засідання, заяв про розгляд справи у її відсутність на адресу суду не находило, в той час як свідоме неотримання судової кореспонденції, яка направлялася судом за адресою, зазначеною самим позивачем в позові свідчить про зловживання процесуальними правами, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись п.3 ч.1 ст.257, ч.ч.1,3,4 ст.44 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оздоровчий комплекс «Енергія», Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам» Міністерство юстиції України, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ФЕТ», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів недійсними, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В.В.Прохоренко