Головуючий судді в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/157/20
Провадження № 2-з/374/3/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Козіна С.М., розглянувши заяву представника позивача - адвоката Біловчука Дмитра Івановича про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

03 липня 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла заява представника позивача - адвоката Біловчука Д.І. про забезпечення позову. Заяву мотивовано тим, що у зв`язку з наміром подати позов немайнового характеру про усунення перешкод користування майном та скасування робочого проекту, подає заяву про забезпечення позову до відкриття провадження у справі.

Необхідність забезпечення позову обгрунтовує тим, що відповідач ОСОБА_1 в листопаді 2019 року звернулась до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області з повідомленням про початок будівельних робіт, КС 99 на земельній ділянці :69:022:0006, що межує з земельною ділянкою позивача :69:022:0005 ОСОБА_2 . У вказаному повідомленні відповідачем подано наступні відомості:

-Місце розташування об`єкта : Кадастровий номер : :69:022:0006, 09230 Київська область м АДРЕСА_1

-Загальна площа магазину 148,7 кв.м

-Площа забудови 105,14 кв.м.

-Торгова площа 140,78 кв.м.

-Площа земельної ділянки 0,0160 га

-Будівельний об`єм 457,52 куб.м.

-Поверховість 2.

Заявник вважає, що відповідачем вчинено адміністративне правопорушення, а саме за ч. 1 та ч. 4 ст. 96 КУпАП, що виразилося у порушенні вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час нового будівництва та наведення недостовірних даних у повідомленні про початок будівельних робіт.

Так ОСОБА_1 24 червня 2020 року почато будівельні роботи, з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час нового будівництва, а саме: роботи ведуться в межах газопроводу середнього тиску, зокрема почато роботи по зведенню фундаменту будівлі на лінії газопроводу, з порушенням вимог щодо відстаней визначених в додатку И.1 ДБН Б.2.2-12:2019, так відстань від фундаменту будівлі до газопроводу середнього тиску має бути не менше 4-х метрів, з порушенням вимог щодо відстаней до сусідніх будівель.

Відомості зазначені в повідомленні про початок будівельних робіт КС 99 суперечать вимогам містобудівних обмежень та умов, а саме:

П. 10 визначає: поверховість - 1 поверх (в повідомленні про початок будівельних робіт значиться 2);

Будівельний об`єм 315 куб. м. (в повідомленні та робочому проекті значиться 457,52 куб.м);

Загальна площа - 90 кв.м. (в повідомленні та робочому проекті значиться 148,7 кв.м).

Крім того, в повідомленні про початок будівельних робіт КС 99, заявником навмисно вказано недостовірні дані щодо площі земельної ділянки. Так заявником зазначено площу 0,0160 га, проте, згідно інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку та містобудівних обмежень та умов площа земельної ділянки становить 0,0106 га. Про навмисність таких дій, свідчить і те, що згідно містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, максимальний відсоток забудови земельної ділянки становить 70 %, що для площі земельної ділянки 0,0106 га становить 74 кв.м, а для земельної ділянки 0,0160 га - 112 кв. м., при заявленій площі забудови 105,14 кв. м.

На думку заявника, відповідачем почато будівельні роботи, з порушенням вимог ДБН Б.2.2-12:2019 та містобудівних умов та обмежень.

Також з аналогічними порушеннями містобудівних умов та обмежень виготовлено робочий проект, скасування якого також буде предметом позову.

На даному етапі відповідач, лише почав будівельні роботи, продовження яких, може негативно вплинути на майно позивача та третіх осіб, можуть бути зруйновані комунікації та пошкоджені сусідні будівлі, через недотримання вимог ДБН та містобудівних умов та обмежень (збільшені об`єми будівництва та допустима поверховість) та невжиття заходів забезпечення позову, можуть істотно ускладнити виконання рішення суду та ефективний захист порушених прав та інтересів позивача, а саме продовження будівництва, може нанести непоправну шкоду конструкції будівлі, належній ОСОБА_2 , а також псуванню газопроводу та можливо - виникненню аварійної ситуації.

У заяві просив забезпечити позов до відкриття провадження у справі: заборонивши відповідачу ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам проводити будівельні роботи на земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :69:022:0006.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, судом встановлено таке.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

За змістом ч. 1 ст. 151 ЦПК України, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено, зокрема, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, інші відомості, потрібна для забезпечення позову.

Заява не відповідає вимогам вказаних норм, оскільки вона не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

За змістом ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Як роз`яснено в п.п. 4, 7, 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Однак, як встановлено з матеріалів заяви, між сторонами на даний час не існує спору, оскільки перешкоди в користуванні майном майбутнього позивача ОСОБА_2 грунтуються на припущеннях, тому така заява про забезпечення позову подана передчасно.

Крім того, необхідно зазначити, що у разі задоволення заяви про забезпечення позову, шляхом заборони відповідачу ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам проводити будівельні роботи на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :69:022:0006, у позивача будуть відсутні підстави для звернення до суду, тому така вимога є тотожною можливому задоволенню заявлених позовних вимог, що недопустимо з огляду на ч. 10 ст. 150 ЦПК України.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Враховуючи те, що представником позивача не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову, може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду, не зазначено пропозиції щодо зустрічного забезпечення, крім того, заява про забезпечення позову подана передчасно, спір між сторонами фактично відсутній. Саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на те, що відповідачем почато будівельні роботи на суміжній з позивачкою земельній ділянці з порушенням Державних будівельних норм та містобудівних умов та обмежень, та припущення щодо можливого створення вказаним будівництвом перешкод у користуванні майном без наведення відповідного обґрунтування та без підтвердження їх доказами, не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Враховуючи викладене, в задоволенні заяви про забезпечення позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. 149, 150, 152, 153, 154, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача - адвоката Біловчука Дмитра Івановича про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строки застосовувати з урахуванням п.3 розділу ХІІ "Прикінцевих положень" ЦПК України.

Суддя