Справа № 752/1385/14-ц
Провадження № 2-п/752/66/20
У Х В А Л А

іменем України

22 червня 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В. розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Зінов`єва Д.С. про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04.07.2014 року у справі № 752/1385/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 04.07.2014 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - задоволено повністю.

25.03.2020 року до суду надійшла заява представника відповідача - адвоката Зінов`єва Д.С. про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована поважністю причин неявки в судове засідання та наявністю відомостей, що мають істотне значення для вирішення справи.

Крім того, представником відповідача заявлене клопотання про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, та ухвалою від 27.03.2020даний строк було поновлено.

В судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_3 заяву про перегляд заочного рішення підтримав з викладених в ній обставин.

Представники позивача - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували проти скасування заочного рішення від 04.07.2014 року.

Розглянувши матеріали заяви, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_2 викликався в судове засідання шляхом направлення ухвали від 27.01.2014 р. та судових повісток на рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, копія заочного рішення суду направлялись на вищевказану адресу місця проживання відповідача.

Представник відповідача у якості підстави для скасування заочного рішення у відповідній заяві посилається на те, що відповідач з 03 лютого по 27 серпня 2014 року постійно проживав в іншому місці - скіту «Спорительница ІНФОРМАЦІЯ_1 » Свято-Троїцького Іонинського монастиря та не був повідомлений належним чином про розгляд справи та не отримував копію позовної заяви та копію заочного рішення.

Разом з тим, зазначені обставини не приймаються судом до уваги, оскільки вказане твердження повністю спростовується матеріалами справи, зокрема, поштовими повідомленнями, направленими за місцем проживання відповідача, як це передбачалось вимогами ст.ст. 74, 227 ЦПК , що діяв на час розгляду справи.

Інших доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України стороною відповідача в розпорядження суду також не надано.

Крім того, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Подана заява про перегляд заочного рішення містить посилання на те, що позивачем було було приховано придбання майна під час перебування в шлюбі та під час подання позову про поділ майна подружжя, а отже суд при поділі майна подружжя може відступити від рівності часток. При цьому, суд критично ставиться до вказаного посилання представника відповідача, як на підставу для скасування заочного рішення.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву представника відповідача - адвоката Зінов`єва Д.С. про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 04.07.2014 року у справі № 752/1385/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.С. Хоменко