06 липня 2020 року місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 759/5110/20
Номер провадження № 22-ц/824/9635/2020
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року, постановлену під головуванням судді Миколаєць І. Ю., у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в :

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року (а.с. 03) у відкритті провадження по цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, відмовлено.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою суду, у квітні 2020 року ОСОБА_1 направив апеляційну скаргу, у якій просив скасувати ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 квітня 2020 року (а.с. 12-13) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року, повернуто скаржнику.

22 червня 2020 року ОСОБА_1 вдруге направив апеляційну скаргу безпосередньо до суду першої інстанції, у якій просив скасувати ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 24 червня 2020 року, справу призначено судді-доповідачу Вербовій І.М. Судді, які входять до складу колегії: Вербова І.М. - головуючий суддя, Саліхов В.В., Шахова О.В.

02 липня 2020 року на запит Київського апеляційного суду міста Києва від 25 червня 2020 року надійшла справа № 759/5110/20 за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення.

В обґрунтуванні вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначає, зокрема, про те, що Рада суддів України є злочинним угрупуванням, яке у незаконний спосіб узурпувало судову владу України, з моменту набуття Україною незалежності, безконтрольно та у незаконний спосіб отримує фінансування з державного бюджету через Державну судову адміністрацію, уникає оподаткування. Крім того, зазначає, що дії осіб, як суддів, не легалізовані реєстрацією Ради суддів України, закони про судоустрій виконують шахраї та некомпетентні особи, а судову владу в Україні підміняє злочинне угрупування.

Перевіривши дотримання скаржником вимог процесуального закону при подачі апеляційної скарги, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як вбачається з приписів ст.. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

З аналізу вищевказаної норми вбачається, що перелік підстав для визнання дій учасника справи зловживанням процесуальними правами не є вичерпним.

На суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання учасниками справи зловживання процесуальними правами.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Застосування скаржником образливих висловлювань в тексті його апеляційної скарги на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року, які дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, суд розцінює, як зловживання процесуальними правами.

Обґрунтування заяви з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах "Ржегак проти Чеської Республіки" від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, "Дюрінже та Грандж проти Франції" від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, "Guntis Apinis проти Латвії" від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути заяву.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, внаслідок чого апеляційна скарга на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року підлягає поверненню, а також застосування до ОСОБА_1 процесуального примусу у виді штрафу в розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 102 грн.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 44, 148, 260, 261 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 20 березня 2020 року,- повернути особі, що її подала.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5; отримувач коштів: УК у Печерському районі/Печерський р-н/21081100; код отримувача , банк отримувача: казначейство України (ЕАП) рахунок отримувача UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 21081100) штраф у розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн.

Строк пред`явлення ухвали до примусового виконання в частині стягнення штрафу - три місяці, починаючи з наступного дня після набрання нею законної сили.

Ухвала суду в частині повернення апеляційної скарги набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Ухвала суду в частині накладення штрафу набирає законної сили з дня її підписання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повне судове рішення складено 06 липня 2020 року.

Суддя: І.М. Вербова