Справа № 214/1695/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

02 червня 2020 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді - Прасолова В.М.,

при секретарі - Шевченко Ю.С.,

за участю представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 , подану представником позивача ОСОБА_1 , до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, суд -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/5 частки домоволодіння будинок під АДРЕСА_2 що складає цілу частку квартири АДРЕСА_2 загальною площею 33,3 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м. в житловому будинку літерою «А-1» (приміщення 1-1 «коридор», приміщення 1-2 «житлова», приміщення 1-3 «житлова» ); літню кухню літерою «Б»; сарай літерою «Г»; сарай літерою «Д»; вбиральню літерою «Ж» по АДРЕСА_4 та цілу частку земельної ділянки площею 0,0423 га., кадастровий номер :06:129:0040, яка надана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає наступне, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивачки - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 05 серпня 2019 року, яке було видане Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №1178. За життя померлий ОСОБА_3 заповіт не склав. ОСОБА_3 був зареєстрований по день своєї смерті за адресою: АДРЕСА_2 . (будинок на двох власників, іншим власником, тобто квартири за АДРЕСА_3 , є позивачка), що підтверджується довідкою від 13.02.2020 року №01.16-13/3/. Після смерті ОСОБА_3 позивачка є єдиним спадкоємцем, яка прийняла спадщину на підставі ст. ст. 1261, 1269 ЦК України, оскільки звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, що підтверджується відомостями з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.02.2020 року. Спадщина після смерті ОСОБА_3 складається з 3/5 часток домоволодіння за АДРЕСА_2 та земельної ділянки за тією ж адресою, що належали померлому на підставі особистої приватної власності, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 06.05.2019 року, видане приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбідою Є.М., спадкова справа №82-2018, зареєстровано у реєстрі за №636; свідоцтво про право на спадщину за законом від 06.05.2019 року, видане приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбідою Є.М, спадкова справа №82-2018 зареєстровано у реєстрі за №637; витягом з ДРРПНМ №165569944 від 06.05.2019 року, витягом з ДРРПНМ №165570836 від 06.05.2019 року. Позивачка після встановленого шестимісячного строку звернулась до державного нотаріусу ПКДНК Дніпропетровської області Шабліян Є.М. для оформлення спадщини після померлого, але нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що спадкове майно складається з 3/5 часток будинку та земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала померлому ОСОБА_3 . Згідно технічного плану та відомостей про склад нерухомого майна , виданих ФОП ОСОБА_4 , від 20 09.2019 року загальна площа будинку «А1»- 73,3 кв.м. житлова площа - 44,5 кв.м., тоді як у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно указана загальна площа - 63,1 кв.м. Також згідно технічної документації до складу домоволодіння входять наступні побудови: літня кухня Б, сарай Г,Д, літня кухня Е, вбиральня Ж,З, водоколонка І, замощення ІІ, паркан №1-9, що викликає розбіжності з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, в зв`язку з тим, що там побудови зазначені інакше, а саме: значиться сарай В, відсутня літня кухня Е, зареєструвати нові параметри не мають можливості. Для усунення протиріч, які виникли при оформленні спадщини, позивачці необхідно звернутися до суду.

Проблема пояснюється тим, що за загальним планом домоволодіння за АДРЕСА_2 відбулися зміни, а саме демонтовано сарай літ. «В», а загальна та житлова площа літ. «А-1» та літня кухня літ. «Е» враховані в договорі купівлі-продажу 2/5 часток , які належать ОСОБА_2 . Необхідно зазначити, що зазначені нотаріусом зміни, жодним чином не стосуються та не впливають на ту частину домоволодіння (3/5 частки), яка належала спадкодавцю ОСОБА_3 . Зміни відбулися лише на частині, яка належить позивачці. Належна спадкодавцю частина домоволодіння, загальна чи житлова площа будинку літ. «А-1» (квартира №1), всі споруди на території його земельної ділянки, не змінились взагалі. У власності спадкодавця перебувало 3/5 часток домоволодіння - будинок під АДРЕСА_2 що складає цілу частку квартири АДРЕСА_2 загальною площею 33,3 кв.м. та житловою площею 26,7 кв.м., літня кухня літ. «Б», сарай літ. «Г», вбиральні літ. «Ж» по АДРЕСА_2

В ході розгляду справи клопотання представника позивачки про витребування доказів задоволено, ухвалою суду витребувана від Першої Криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області копія спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивачки ОСОБА_1 в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, підтримавши зміст позовної заяви. Не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.

Представник відповідача виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки в судове засідання заяв не надав, відзиву на позов не подав, у зв`язку з чим на підставі ст. 280 ЦПК України, за згодою представника позивача, судом проведено заочний розгляд справи.

У судовому засіданні безпосередньо досліджені наступні письмові докази: свідоцтво про шлюб (а.с.6), свідоцтво про смерть (а.с.7), довідка (а.с.8), свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.9-10 ), витяги (а.с.11-12), технічний паспорт (а.с.13-18), технічний паспорт (а.с.19-23), постанова нотаріуса (а.с.25), договір купівлі- продажу (а.с.26), витяги (а.с.27,28-30), звіт про оцінку майна (а.с.31), копія спадкової справи (а.с.54-71).

Згідно з висновками Європейського Суду з прав людини, викладеними у п.45 рішення у справі «Бочаров проти України» від 17 березня 2011 року та у рішенні по справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року «… суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів…».

Суд, керуючись вимогами ст.77 ЦПК України, згідно якої предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, оцінюючи з точки зору належності досліджені у судовому засіданні докази, приходить до наступних висновків.

Суд вважає належними доказами: свідоцтво про укладення шлюбу (а.с.6), так як цей доказ стосується обставин, що підтверджують заявлені вимоги, а саме факт перебування позивачки та ОСОБА_3 в зареєстрованому шлюбі.

Суд вважає належними доказами: свідоцтво про смерть ОСОБА_3 (а.с.7), довідку про зареєстроване місце проживання спадкодавця (а.с.8), копію спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 (а.с.54-71), так як ці докази стосуються обставин, що підтверджують заявлені вимоги, а саме факт смерті ОСОБА_3 , а відтак і факт відкриття спадщини після його смерті, місце відкриття спадщини, коло спадкоємців першої черги в порядку спадкування за законом після його смерті, відсутність заповіту чи спадкового договору, складеного за його життя та посвідченого нотаріально.

Суд вважає належними доказами: свідоцтво про право на спадщину (а.с.9,10), витяг з Державного реєстру речових прав (а.с.11,12), технічний паспорт (а.с.13-18), технічний паспорт (а.с.19-23), договір купівлі-продажу (а.с.26), витяги (а.с.27,28-30), так як ці докази стосуються обставин, що підтверджують заявлені вимоги та містять в собі інформацію стосовно предмету спору, а саме обсяг спадкового майна, після смерті ОСОБА_3 та факт належності позивачці нерухомого майна.

Суд вважає належним доказом: постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.25), так як цей докази стосується обставин, що підтверджують заявлені вимоги, а саме факт звернення позивачки до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка та відмову останнього у видачі свідоцтва про право на спадщину, що визначає наявність спору про праву.

Суд вважає належним доказом: звіт про оцінку майна (а.с.31), так як цей доказ стосується обставин, що підтверджують заявлені вимоги, а саме вартість спадкового майна, визначає ціну позову.

Суд, відповідно до ст.78 ЦПК України, вважає досліджені у судовому засіданні зазначені письмові докази та показання свідка допустимими, так як ці докази одержані без порушення порядку, встановленого законом.

Оцінюючи докази з точки зору їх достовірності, суд приходить до висновку, що досліджені у судовому засіданні письмові докази є достовірними.

Керуючись вимогами ст.80 ЦПК України, суд вважає, що сукупність визнаних судом допустимими, належними та достовірними доказами є достатньою для встановлення наступних фактів та обставин.

Позивачка ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували в зареєстрованому шлюбі з 17 травня 2019 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

За життя ОСОБА_3 заповітів / спадкових договорів не складав та в нотаріальному порядку не посвідчував.

Позивачка 30 серпня 2019 року звернулася до Першої криворізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 .

До обсягу спадкової маси після смерті ОСОБА_3 входить: 3/5 частки домоволодіння будинок під АДРЕСА_2 що складає цілу частку квартири АДРЕСА_2 загальною площею 33,3 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м. в житловому будинку літерою «А-1» (приміщення 1-1 «коридор», приміщення 1-2 «житлова», приміщення 1-3 «житлова» ); літня кухня літерою «Б»; сарай літерою «Г»; сарай літерою «Д»; вбиральня літерою «Ж» по АДРЕСА_4 та ціла частка земельної ділянки площею 0,0423 га., кадастровий номер :06:129:0040, яка надана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по АДРЕСА_1 .

Постановою нотаріуса від 11 лютого 2020 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 відмовлено у зв`язку з виниклими розбіжностями у складі спадкового домоволодіння.

Вказані факти й обставини встановлені судом на підставі письмових доказів: свідоцтва про шлюб (а.с.6), свідоцтва про смерть (а.с.7), довідки (а.с.8), свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.9-10 ), витягів (а.с.11-12), технічного паспорту (а.с.13-18), технічного паспорту (а.с.19-23), постанови нотаріуса (а.с.25), договору купівлі- продажу (а.с.26), витягів (а.с.27,28-30), копії спадкової справи (а.с.54-71).

Встановленим судом фактам та обставинам відповідають правовідносини, які регулюються нормами ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Згідно ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст.1261-1265 ЦК України.

Судовим розглядом встановлено, що за життя ОСОБА_3 заповіту / спадкового договору не складав та в нотаріальному порядку не посвідчував.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, в тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 є його дружина ОСОБА_2 - єдиний зі спадкоємців, яка заявила про свої права на спадкове майно, звернувшись у передбачений ст. 1270 ЦК України строк, до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_2 після смерті її чоловіка нотаріусом відмовлено у зв`язку з виявленими розбіжностями між технічною документацією та правовстановлюючими документами на спадкове майно.

При цьому, дослідженням відомостей стосовно об`єкта спадкування, який складає 3/5 частки домоволодіння будинок під АДРЕСА_2 що складає цілу частку квартири АДРЕСА_2 загальною площею 33,3 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м. в житловому будинку літерою «А-1» (приміщення 1-1 «коридор», приміщення 1-2 «житлова», приміщення 1-3 «житлова» ); літню кухню літерою «Б»; сарай літерою «Г»; сарай літерою «Д»; вбиральню літерою «Ж» по АДРЕСА_4 встановлено, що під час оформлення правовстановлюючих документів та технічної документації на вказане майно, було допущено ряд описок в зазначенні технічних характеристик об`єкта.

Відтак, вислухавши пояснення представника позивачки, дослідивши письмові докази, суд на підставі ст. 12 ЦПК України, згідно якої кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається, та ст.13 ЦПК України, згідно якої цивільні справи розглядаються в межах заявлених вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом, суд приходить до переконання, що позовні вимоги слід задовольнити повністю.

При цьому суд також враховує, що згідно ст. 15 ЦК України, особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, в той час як у судовому засіданні встановлено дійсність порушення прав позивачки, які підлягають захисту судом у спосіб, обраний нею.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 15, 16, 328, 1216, 1217, 1223, 1261, 1270, 1296 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 77, 78, 80, 133, 141, 206, 223, 228, 258-260, 263-265, 268, 280, 315, 354, 355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 3/5 частки домоволодіння - будинок під АДРЕСА_2 що складає цілу частку квартири АДРЕСА_2 загальною площею 33,3 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м. в житловому будинку літерою «А-1» (приміщення 1-1 «коридор», приміщення 1-2 «житлова», приміщення 1-3 «житлова» ); літню кухню літерою «Б»; сарай літерою «Г»; сарай літерою « Д» ; вбиральню літерою «Ж» , що розташована по АДРЕСА_4 та цілу частку земельної ділянки площею 0,0423 га., кадастровий номер :06:129:0040, яка надана для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по АДРЕСА_1 .

На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки подачі заяви про перегляд заочного рішення та апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення складений 12 червня 2020 року.

Суддя В.М. Прасолов