У Х В А Л А

30 червня 2020 року

м. Київ

справа № 713/1710/19

провадження № 61-9016ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Яремка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Сковронським Віктором Івановичем, на рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 26 грудня 2019 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 12 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист гідності, честі та ділової репутації,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про захист гідності, честі та ділової репутації.

Заявник зазначив, що 05 липня 2019 року позивачу стало відомо про розповсюдження відповідачем конфіденційної інформації щодо нього, шляхом опублікування на своїй персональній сторінці у соціальній мережі « Facebook » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 статті та долучення до неї фотографії ліцензійного договору №1, де чітко видно адресу його місця проживання та фотографію.

Після звернення позивача ОСОБА_2 відмовився видалити вказану інформацію та почав поширювати негативну та недостовірну інформацію про нього, яка доступна необмеженому колу інтернет-користувачів, що призвело до порушення його немайнових прав на честь, гідність та ділову репутацію.

Внаслідок вказаних неправомірних дій, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає в моральних стражданнях та переживаннях, порушення душевної рівноваги, вимушених змінах у життєвих та виробничих стосунках, зниженні престижу та ділової репутації.

Рішенням Вижницького районного суду Чернівецької області від 26 грудня 2019 року в позові відмовлено.

Ухвалюючи рішення, суд виходив з того, що позивач не надав належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів, які б підтверджували факт поширення недостовірної інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Висловлювання відповідача є оціночними судженнями, які не підлягають спростуванню, оскільки не містять фактичних даних, а є критикою та суб`єктивною оцінкою дій позивача з приводу виконання або невиконання укладеного між сторонами ліцензійного договору на використання науково-технічного ноу-хау №1 від 4 лютого 2019 року.

Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є похідною від позовної вимоги про захист честі, гідності та ділової репутації, а тому не підлягає задоволенню.

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 12 березня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 26 грудня 2019 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення в іншій редакції.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що позивач не зазначив у позові власника вебсайта, який створив технологічну можливість та умови для поширення відповідачем інформації про позивача та не заявив клопотання про його залучення до участі у справі, як співвідповідача, тому в позові необхідно відмовити, що узгоджується з правовим висновком, який Верховний Суд виклав у постановах від 19 вересня 2018 року у справі № 344/10697/15-ц, від 13 лютого 2019 року у справі № 687/1125/16-ц, від 18 вересня 2019 року у справі № 753/4350/17.

У червні 2020 року ОСОБА_1 через адвоката Сковронського В. І. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Вижницького районног суду Чернівецької області від 26 грудня 2019 року та постанову Чернівецького апеляційного суду від 12 березня 2020 року.

Заявник посилається на пункт 3 розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України та вказує, що строк оскарження постанови апеляційного суду припадав на період карантину, а тому вважає, що строк на оскарження підлягає поновленню.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року на всій території України установлено карантин.

Відповідно до пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 390 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо касаційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Ураховуючи, що рішення суду ухвалено під час дії карантину, а процесуальні строки щодо касаційного провадження продовжуються на строк дії карантину, Верховний Суд відмовляє у поновленні строку на оскарження судових рішень.

Касаційна скарга подана у передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, судовий збір сплачено.

Згідно з частиною другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Як на підстави касаційного оскарження, заявник посилається на те, що необхідно відступити від висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; суди належним чином не дослідили докази, які мають значення для її вирішення.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені пунктом 2 частини другої статті 389 ЦПК України, пунктом 1 частини третьої статті 411 ЦПК України для відкриття провадження.

Касаційну скаргу подано з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 26 грудня 2019 року та постанови Чернівецького апеляційного суду від 12 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист гідності, честі та ділової репутації

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Сковронським Віктором Івановичем.

Витребувати із Вижницького районного суду Чернівецької області цивільну справу № 713/1710/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист гідності, честі та ділової репутації.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 20 липня 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко