Справа № 629/2507/20
Провадження № 2/629/864/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого - судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вона 30 вересня 2017 року зареєструвала шлюб з відповідачем по справі. Від даного шлюбу неповнолітніх дітей немає. Сумісне життя з відповідачем не склалося з причин відсутності взаємної поваги та любові, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть та відновлювати не збираються. Збереження даного шлюбу буде суперечити їх інтересам. На підставі викладеного просить, розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 30 вересня 2017 року Лозівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 148. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ». Крім цього просить стягнути з відповідача на її користь судовий збір, сплачений нею при подачі позовної заяви до суду.

Позивач в судове засідання не з`явився, але надала суду заяву в якій просила провести розгляд справи за її відсутності. Уточнила свої позовні вимоги та просила розірвати шлюб з відповідачем по справі, зазначив, що дітей від шлюбу немає, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_3 » та не стягувати з відповідача на її користь судові витрати, понесені нею при подачі позовної заяви до суду. Також не заперечувала проти винесення заочного рішення у справі в разі неявки відповідача по справі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву в якій просив провести розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Вказав, що після розірвання шлюбу спору щодо розподілу сумісного майна немає.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення уточненого позову з наступних підстав.

Так, матеріалами справи встановлено, що сім`я розпалася повністю, не може бути збережена і позовні вимоги підлягають задоволенню.

Встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 30 вересня 2017 року в Лозівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, що підтверджується повторним свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 19 травня 2020 року Лозівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 148. Від даного шлюбу сторони дітей не мають. Сумісне життя сторін не склалося з причин відсутності взаєморозуміння, різних поглядів на сімейні відносини, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть та відновлювати не збираються, тому подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі змістом ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Як вбачається зі змісту ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Судом достовірно встановлено, що сторони створити міцної сім`ї за час спільного проживання не змогли, внаслідок чого шлюб фактично розпався, подружні стосунки припинилися.

У відповідності до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007 року встановлено, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей».

Як вбачається з матеріалів справи сторони на даний час проживають окремо, шлюбні відносини не підтримують та відновлювати не збираються, спільне господарство не ведуть, а тому подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, в зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам.

Спору про розподіл майна, що є спільною власністю на даний час не має.

Статтею 113 Сімейного кодексу передбачено, що особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З урахуванням клопотання позивача суд після розірвання шлюбу залишає їй прізвище ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 1, 2, 4, 12, 76, 78, 81, 82, 95, 263-268, 279, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою м. Лозова, Харківської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м. Лозова, Харківської області, зареєстрований 30 вересня 2017 року в Лозівському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 148.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

На час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки на подання заяви про перегляд заочного рішення, апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Лозова, Харківської області, громадянка України, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , паспорт ( ID -картка) НОМЕР_4 , орган, що видав 6346, дата видачі 12.02.2018 року, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Лозова, Харківської області, громадянин України, ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Н.А. Смірнова