Справа № 610/1252/20
№ 2/610/495/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2020 року Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Храмцов В.Б., розглянувши подану позовну заяву позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить: в порядку поділу спільного майна подружжя, визнати за нею та відповідачем ОСОБА_2 право власності по Ѕ частини квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , позбавивши відповідача права власності на цілу частку.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишити її без руху через наступне.

Ст. 175 ЦПК України містить вимоги, яким повинна відповідати позовна заява, зокрема:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Тобто позивачем не долучено документів на підтвердження тієї обставини зазначеній в позовній заяві, що відповідач не надає (або надає) згоду на визначення права власності та поділ майна між ними.

Крім того, відповідно до п. 22 Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди, виходячи з дійсної його вартості на час розгляду.

Відповідно до змісту позовної заяви ціна позову, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , з приводу якої виник спір, складає 4093 грн. та відповідно сплатила 840,80 грн. судового збору. Але, суду є незрозумілим, з якої вартості майна виходила позивач, сплачуючи судовий збір, оскільки у матеріалах справи не міститься достатніх доказів на підтвердження вартості щодо цієї вимоги майнового характеру та позивачем не поставлено питання про оцінку вказаної в позові майнової вимоги, що унеможливлює визначення дійсної вартості майна та відповідно ціни позову щодо вказаних майнових вимог. Так, всупереч вимог ЦПК України, до матеріалів позову не додані докази, а саме: довідки про ринкову вартість спірного нерухомого майна на момент подання позову, експертиза товарознавча, тощо. Тільки за наявності зазначених доказів можливо визначити ціну позову та відповідно й розмір судового збору, який повинен бути сплачений у дохід держави.

У зв`язку із чим, після встановлення ціни позову, розмір судового збору необхідно визначати згідно вимог п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до яких за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить не менше 840,80 грн. і не більше 10 510,00 грн.

Отже в позовній заяві мають місце вказані вище недоліки, які позбавляють суд можливості призначити її до розгляду.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, залишити без руху на строк п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивачем у встановлений строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху не будуть усунуті недоліки, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Однак під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк залишення позовної заяви без руху продовжується на строк дії карантину, який не може перевищувати п`яти днів з дня його закінчення.

Ухвала не підлягає оскарженню.

Суддя