Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2178/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2020 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі Осадчій А.Ю.,

за участю представника

позивача адвоката Ульянова С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Реєстраційний-центр», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про скасування рішення про державну реєстрацію, припинення права власності, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 через представника адвоката Ульянова С.М. звернулася (за допомогою системи «Електронний суд») до Придніпровського районного суду з позовом до Комунального підприємства «Реєстраційний-центр», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про скасування рішення про державну реєстрацію, припинення права власності.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що 26.06.2008 року ВАТ «Сведбанк» (правонаступник - ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_2 , уклали кредитний договір № 2304/0608/55-015, з подальшими змінами і доповненнями. Відповідно до умов вказаного кредитного договору, банк зобов`язується надати боржнику кредит у сумі 16000,00 доларів США, а боржник зобов`язується повернути наданий кредит і сплатити проценти за користування в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Для забезпечення згаданого вище кредитного договору 26.06.2008 року між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_2 укладено іпотечний договір № 2304/0608/55-015-Z-1, відповідно до умов якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, ОСОБА_2 передала в іпотеку нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Також зазначає, що в забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_2 , що випливають з основного договору, відповідно до ст.553 ЦК України, 26.06.2008 року ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_3 , уклали договір поруки №2304/0608/55-015-Р-1 та між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 договір поруки №2304/0608/55-015-Р-2 від 13.09.2010 року.

В подальшому, 28.11.2012 між ПАТ «Сведбанк», який в свою чергу, є правонаступником акціонерного комерційного банку «ТАС-Комерцбанк», та Факторинговою компанією «Вектор Плюс» укладено Договір факторингу. Відповідно до п. 2.1,2.2. договору банк відступає Фактору свої права вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з боржниками, право на вимогу якої належить банку на підставі документації. З моменту відступлення Банком Фактору прав вимоги заборгованості від боржників, всі гарантії, надані боржниками щодо заборгованостей, стають дійсними для фактора та вважаються наданими Фактору. Разом з правами вимоги до Фактора переходять всі пов`язані з ними права, зокрема, права грошової вимоги щодо нарахованих та несплачених боржниками процентів, комісій, штрафних санкцій та інших обов`язкових платежів.

Разом із тим, 28.11.2012 року між TOB «ФК «Вектор Плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» укладено Договір факторингу. Відповідно до п.п.2.1, 2.2. Договору Клієнт (TOB «ФК «Вектор Плюс») відступає Фактору (TOB «Кредитні ініціативи») свої права вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з Боржниками, право на вимогу якої належить Клієнту на підставі Документації. З моменту відступлення Клієнтом Фактору прав вимоги заборгованості від боржників, всі гарантії, надані боржниками щодо заборгованостей, стають дійсними для Фактора та вважаються наданими Фактору. Разом з правами вимоги до Фактора переходять всі пов`язані з ними права, зокрема, права грошової вимоги щодо нарахованих та несплачених Боржниками процентів, комісій, штрафних санкцій та інших обов`язкових платежів.

Тож, внаслідок укладення вказаних договорів відбулася заміна кредитора, а саме, - TOB «Кредитні ініціативи» набуло статусу нового кредитора/стягувача за кредитним договором від 26.06.2008 №2304/0608/55-015, позичальником якого є ОСОБА_2 .

У зв`язку з систематичним порушенням ОСОБА_2 своїх обов`язків зі сплати кредиту, новий кредитор TOB «Кредитні ініціативи», звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Заочним рішенням Придніпровського районного суду м.Черкаси від 20.02.2015 року позов задоволено, стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість за кредитним договором в сумі 186232,81 гривень, а також з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» стягнуто витрати по сплаті судового збору у сумі 1862 грн. 33 коп. Рішенням апеляційного суду Черкаської області від 17.05.2016 заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.02.2015 скасоване та ухвалено по справі нове рішення, за яким стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ТОВ «Кредитні ініціативі» заборгованість за кредитним договором № 2304/0608/55-015 від 26.06.2008 року в сумі 186233грн. 81 коп.; стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативі» заборгованість за кредитним договором № 2304/0608/55-015 від 26.06.2008 в сумі 186233 грн. 81 коп.; стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» судові витрати по 620 грн. 77 коп. з кожної.

Також вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, після чого ОСОБА_1 звернулась до Другої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після її смерті.

22.11.2018 ОСОБА_1 отримала від ТОВ «Кредитні ініціативи» заяву-претензію з вимогою до спадкоємців. Даною заявою ТОВ «Кредитні ініціативи» вимагало після прийняття спадщини одноразовим платежем погасити заборгованість за кредитним договором № 2304/0608/55-015 від 26.06.2008 року.

Крім того, ОСОБА_1 отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою їй відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на майно, що залишилось після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до зняття арештів. Підставами відмови стали наявність арештів, накладених Придніпровським ВДВС Черкаського МУЮ та Центральним ВДВС м. Черкаси на нерухоме майно, належне померлій ОСОБА_2 .

Окрім цього, в постанові зазначено, що власником спадкового майна є ТОВ «Кредитні ініціативи», яке 15.05.2019 на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 20.05.2019 було зареєстровано право власності на нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Тобто знаючи, що ОСОБА_2 померла ще в 2018 році, звернувшись до спадкоємця з вимогою про погашення заборгованості, знаючи про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, ТОВ «Кредитні ініціативи» грубо порушуючи законодавство, здійснило реєстрацію права власності на іпотечне майно, яке згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13.07.2019 року було зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» державним реєстратором Комунального підприємства «Реєстраційний-центр» Діденко О.П.

Позивач вважає, що рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на квартиру за ТОВ «Кредитні ініціативи» підлягає скасуванню, оскільки ТОВ «Кредитні ініціативи» було достовірно відомо, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_1 є її спадкоємцем, але достовірно знаючи про це, 05.04.2019 направило померлій ОСОБА_2 (а не ОСОБА_1 , яка є спадкоємицею ОСОБА_2 ) повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки. При цьому, 22.11.2018 ТОВ «Кредитні ініціативи» направило заяву-претензію з вимогами до спадкоємців, а саме - ОСОБА_1 .

Крім того, зазначено, що квартира, яку померла ОСОБА_2 передала в іпотеку, за адресою: АДРЕСА_1 , підпадає під дію мораторію встановленому ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Вказана іпотечна квартира є єдиним житлом померлої ОСОБА_2 та її загальна площа складає 66,7 кв. м., що не перевищує 140 кв.м., а також до моменту смерті було місцем постійного проживання померлої ОСОБА_2 . Тобто, у ТОВ «Кредитні ініціативи» не було жодного права звертатися до державного реєстратора з заявою про реєстрацію права власності на квартиру, а у державного реєстратора - проводити реєстрацію квартири за ТОВ «Кредитні ініціативи».

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державним реєстратором комунального підприємства «Реєстраційний-центр» Діденко О.П. було прийняте рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 46942220 від 20.05.2019,16:14:02, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (номер запису про право власності 31620324, дата та час державної реєстрації 15.05.2019, 17:28:55).

Підставою виникнення права власності з поміж інших документів зазначено рекомендоване повідомлення про вручення, серія та номер: 251, виданий 10.04.2019 року, видавник Укрпошта експрес; повідомлення про стягнення на предмет іпотеки, серія та номер: К/И/УСБ/Б, виданий 05.04.2019, видавник: ТОВ «Кредитні ініціативи». При цьому, при реєстрації державний реєстратор не взяв до уваги той факт, що на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення відсутній підпис отримувача, а на поштовому конверті є напис: «одержувач померла».

Таким чином, ТОВом «Кредитні ініціативи» не направлялась письмова вимога про усунення порушення з попередженням про звернення стягнення на предмет іпотеки, у разі невиконання цієї вимоги, ОСОБА_1 , а була направлена ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і ТОВу «Кредитні ініціативи» було відомо про факт смерті ОСОБА_2 ; звернення стягнення розпочато до спливу тридцятиденного строку з дня отримання вимоги чинним іпотекодавцем; квартира, яку померла ОСОБА_2 передала в іпотеку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 підпадає під дію мораторію, встановленому ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Тож позивач вважає, що вказане свідчить про недотримання ТОВ «Кредитні ініціативи» умов п. 11 іпотечного договору № 2304/0608/55-015-Z-1 від 26.06.2008 року та приписів ст. 35 Закону України «Про іпотеку», а державним реєстратором - вимог п.п. 57, 61 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127.

Враховуючи викладене вище, просить суд, - скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний -центр» Діденко Олександра Петровича, індексний номер: 46942220 від 20.05.2019, 16:14:02, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»; припинити право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» на квартиру АДРЕСА_2 (номер запису про право власності 31620324, дата та час державної реєстрації 15.05.2019, 17:28:55). А також просить стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір.

Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2020, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М. визначена для розгляду судової справи №711/2178/20 (провадження № 2/711/1342/20).

Ухвалою суду від 25.03.2020 року прийнято до провадження справу та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження. Заперечень проти такого порядку розгляду справи до суду не надходило. Встановлено строк для подання відзиву на позов.

21.04.2020 відповідачем ТОВ «Кредитні ініціативи» до суду подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач не погоджується з доводами позивача, викладеними у позовній заяві та повністю не визнає позовні вимоги, оскільки у зв`язку із неналежним виконанням обов`язків за кредитним договором позичальником, ігнорування вимог про усунення порушень, кредитор скористався своїм правом у порядку ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» та задовольнив свої вимоги кредитора/іпотекодержателя в рахунок погашення заборгованості по кредитному договору в позасудовому порядку через звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом набуття на нього права власності. Позивач підписуючи іпотечний договір, погодив всі умови, які викладені в іпотечному договорі; підтвердив свою згоду на передачу у власність іпотекодержателю предмета іпотеки відповідно до умов іпотечного договору та вимог чинного законодавства. Тож, через грубе порушенням позивачем умов договору про надання кредитної лінії у іпотекодержателя ТОВ «Кредитні ініціативи» виникло право звернення стягнення на предмет іпотеки у досудовому порядку. На адресу позивача неодноразово направлялось повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, але повідомлення не отримано, про що свідчить опис та реєстр відправлення поштової кореспонденції. Щодо порядку звернення стягнення на нерухоме майно в період дії мораторію на примусове відчуження житла, то зазначено, що 07 червня 2014 року набрав чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» і у даному випадку, звернення стягнення на квартиру позивача як предмет іпотеки шляхом прийняття рішення про державну реєстрацію права власності за іпотекодержателем здійснено не у примусовому порядку, оскільки позивач надав іпотекодержателю згоду на перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя за рішенням іпотекодержателя. Тобто, підписанням іпотечного договору іпотекодавець засвідчує, що він надає іпотекодержателю згоду на перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя за рішенням іпотекодержателя. Іпотекодавець засвідчує, що достатньою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки є цей договір та письмове рішення іпотекодержателя про прийняття у власність предмета іпотеки. Цей договір та письмове рішення іпотекодержателя мають силу договору купівлі - продажу предмета іпотеки між іпотекодержателем та іпотекодавцем. Тож наголошується, що реєстрація права власності на предмет іпотеки за ТОВ «Кредитні Ініціативи» здійснена за згодою позивача, а тому Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не підлягає застосуванню до цих правовідносин. А тому просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі.

28.04.2020 представником позивачки ОСОБА_1 - адвокатом Ульяновим С.М. до суду надано відповідь на відзив, в якій зазначено, що ОСОБА_1 не заперечує проти того, що застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що містяться в іпотечному договорі, є одним із визначених законодавством способів звернення стягнення на предмет іпотеки, але не через рік після смерті іпотекодавця та відсутності на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення підпису отримувача (боржника) та, коли на поштовому конверті є напис: «одержувач (боржник) померла». Ще раз наголошує, що державний реєстратор не міг проводити реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», оскільки в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні обтяження у вигляді арештів нерухомого майна, які накладені постановами державного виконавця Придніпровського відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 14.02.2011 та 17.11.2015 та постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби м. Черкаси ГТУЮ у Черкаській області про арешт майна боржника від 25.01.2016. Тобто, в реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстрована заборона не тільки накладена нотаріусом під час посвідчення договору іпотеки, а і заборони накладені постановами державних виконавців. До того ж, увесь відзив на позовну заяву ТОВ «Кредитні ініціативи» побудований з ігноруванням того, що на час реєстрації права власності на нерухоме майно за іпотекодержателем, іпотекодавець померла і з часу смерті вже пройшов практично 1 рік, а тому вважає, що заперечення викладені у відзиві, не заслуговують на увагу та не повинні бути враховані судом. Тож вважає, що позов є обґрунтованим та просить його задовольнити.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 30.04.2020 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів з Другої Черкаської державної нотаріальної контори та КП «Реєстраційний центр»

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Ульянов С.М. не з`явилися, в засіданні надано клопотання від 03.06.2020, в якому просять розгляд справи проводити без їхньої участі, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Комунального підприємства «Реєстраційний центр» в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено, хоча був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Відзив на позов не надано.

Представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» у судове засідання з`явився, причини неявки суду не повідомлено, хоча був належним чином повідомленний про день, час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. 21.04.2020 до суду подано відзив на позовну заяву, в якому просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Враховуючи думку учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов до відповідних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що 26.06.2008 року між ВАТ «Сведбанк» (правонаступником якого є ПАТ «Сведбанк») та ОСОБА_2 укладено кредитний договір № 2304/0608/55-015, до якого договором №1 від 13.09.2010 внесено зміни та доповнення.

Відповідно до умов вказаного вище кредитного договору, банк надає боржнику кредит у сумі 16000,00 доларів США, а боржник зобов`язується повернути наданий кредит і сплатити проценти за користування ним в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором (п. 1.1) (а.с. 46-56).

Згідно з п. 2.1. цього договору забезпеченням виконання зобов`язань позичальника виступає іпотека об`єкта нерухомості, а саме, - квартира АДРЕСА_2 .

В рахунок забезпечення виконання зобов`язань за вищезгаданим кредитним договором, 26.06.2008 між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_2 , укладено іпотечний договір № 2304/0608/55-015-Z-1, відповідно до умов якого (п. 2) ОСОБА_2 на забезпечення виконання основного зобов`язання передала в іпотеку нерухоме майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.38-45).

Крім цього, на забезпечення виконання зобов`язань ОСОБА_2 , що випливають з основного кредитного договору, 26.06.2008 року між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_3 укладено договір поруки №2304/0608/55-015-Р-1 та договір поруки №2304/0608/55-015-Р-2 від 13.09.2010 - між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_1 .

Як вбачається з рішення Апеляційного суду Черкаської області від 17.05.2016, між ПАТ «Сведбанк» (який є правонаступником акціонерного комерційного банку «ТАС-Комерцбанк») та Факторинговою компанією «Вектор Плюс» 28.11.2012 укладено Договір факторингу. Відповідно до п.2.1,2.2. договору банк відступає Фактору свої права вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з боржниками, право на вимогу якої належить банку на підставі документації.

В свою чергу, 28.11.2012 року між TOB «ФК «Вектор Плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» укладено Договір факторингу. Відповідно до п.2.1, 2.2. Договору Клієнт (TOB «ФК «Вектор Плюс») відступає Фактору (TOB «Кредитні ініціативи») свої права Вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з Боржниками, право на вимогу якої належить Клієнту на підставі Документації. З моменту відступлення Клієнтом Фактору прав вимоги заборгованості від боржників, всі гарантії, надані боржниками щодо заборгованостей, стають дійсними для Фактора та вважаються наданими Фактору. Разом з правами вимоги до Фактора переходять всі пов`язані з ними права, зокрема, права грошової вимоги щодо нарахованих та несплачених Боржниками процентів, комісій, штрафних санкцій та інших обов`язкових платежів.

Таким чином, внаслідок укладення вказаних договорів відбулася заміна кредитора, а саме, - TOB «Кредитні ініціативи» набуло статусу нового кредитора/стягувача за кредитним договором від 26.06.2008 № 2304/0608/55-015, позичальником згідно якого є ОСОБА_2 .

Новий кредитор TOB «Кредитні ініціативи» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.02.2015 року позов задоволено.

Однак, рішенням Апеляційного суду Черкаської області від 17.05.2016 заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.02.2015 скасоване та ухвалено по справі нове рішення, відповідно до якого стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ТОВ «Кредитні ініціативі» заборгованість за кредитним договором № 2304/0608/55-015 від 26.06.2008 року в сумі 186233 грн. 81 коп.; стягнуто солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативі» заборгованість за кредитним договором № 2304/0608/55-015 від 26.06.2008 в сумі 186233 грн. 81 коп.; стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» судові витрати по 620 грн. 77 коп. з кожної.

Між тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, після чого її дочка ОСОБА_1 01.06.2018 звернулась до Другої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , внаслідок чого була заведена спадкова справа № 218/2018.

За повідомленням нотаріуса Другої Черкаської державної нотаріальної контори, окрім дочки ОСОБА_1 до нотаріуса 27.11.2018 звернулось ТОВ «Кредитні ініціативи» із претензією кредитора. Свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 не видавалось (а.с. 96-97).

Постановою нотаріуса від 12.03.2020 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на майно, що залишилось після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до зняття арештів. Окрім цього, в цій постанові зазначено, що власником спадкової квартири АДРЕСА_2 згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 167591693 від 22.05.2019, є Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», а не спадкодавець ОСОБА_2 .

Дійсно, як вбачається з Інформативної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 27.04.2020 №207661728, 15.05.2019 державним реєстратором Діденко О.П. КП «Реєстраційний центр» зареєстровано право приватної власності на вказану вище квартиру за ТОВ «Кредитні ініціативи», підставами для державної реєстрації зазначено: рекомендоване повідомлення про вручення, серія та номер: 251, виданий 10.04.2019 року, видавник Укрпошта експрес; повідомлення про стягнення на предмет іпотеки, серія та номер: К/И/УСБ/Б, виданий 05.04.2019, видавник: ТОВ «Кредитні ініціативи», кредитний договір, серія та номер: 2304/0608/55-015, виданий 26.06.2008, видавник: ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_2 , іпотечний договір, серія та номер: 2304/0608/55-015-Z-1, виданий 26.06.2008, видавник: ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_2 .

Підставами внесення запису згідно цієї довідки є: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 46942220 від 20.05.2019 16:14:02, ОСОБА_4 , КП «Реєстраційний центр» Черкаська область.

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 24 ЗУ «Про іпотеку» відступлення прав за іпотечним договором здійснюється без необхідності отримання згоди іпотекодавця, якщо інше не встановлено іпотечним договором, і за умови, що одночасно здійснюється відступлення права вимоги за основним зобов`язанням.

Якщо не буде доведено інше, відступлення прав за іпотечним договором свідчить про відступлення права вимоги за основним зобов`язанням.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодержатель зобов`язаний письмово у п`ятиденний строк повідомити боржника про відступлення прав за іпотечним договором і права вимоги за основним зобов`язанням.

Відповідно до ч. 3 ст. 24 ЗУ «Про іпотеку» правочин про відступлення прав за іпотечним договором підлягає нотаріальному посвідченню. Відомості про таке відступлення підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

З цього слідує обов`язковість державної реєстрації відступлення права вимоги, яка відбувається шляхом здійснення заміни іпотекодержателя по такому предмету іпотеки у Державному реєстрі речових прав.

Внесення таких відомостей і є зміною речового права - права іпотеки. До проведення державної реєстрації відповідне право не виникає, а його перехід не відбувається.

Таким чином, з наведених положень Закону України «Про іпотеку» можна зробити висновок про обов`язковість державної реєстрації відступлення права вимоги, яка відбувається шляхом здійснення заміни іпотекодержателя по такому предмету іпотеки у Реєстрі речових прав, а такій реєстрації передує обов`язкова реєстрація самого права іпотеки за первісним іпотекодержателем.

Як встановлено в судовому засіданні, у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутня реєстрація договору про відступлення прав за іпотечним договором за ТОВ «Кредитні ініціативи», а отже у останнього були відсутні права реєструвати за собою право власності на іпотечне майно, як іпотекодержателя.

Крім того, відповідно до пункту 11 іпотечного договору № 2304/0608/255-015-Z-1 від 26.06.2008 передбачено, що іпотекодержатель набуває право звернути стягнення на Предмет іпотеки в разі невиконання Іпотекодавцем основного зобов`язання повністю або частково, у т.ч. якщо Іпотекодавець не поверне Іпотекодержателю суму кредиту, проценти за користування кредитом, пеню, іншу заборгованість, не сплатить платежі та штрафи, що передбачені та/або випливають з Основного зобов`язання, а також в інших випадках, передбачених Основним зобов`язанням та цим Договором, у тому числі у випадках одноразового прострочення Основного зобов`язання (як основного боргу, так і процентів за ним).

При настанні зазначених у першому абзаці цього пункту Договору випадків Іпотекодержатель надсилає Іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення Основного зобов`язання та зобов`язань, передбачених цим Договором, у строк, що не перевищує тридцять календарних днів, та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога Іпотекодержателя залишається без задоволення, Іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на Предмет іпотеки відповідно до умов цього Договору.

Відповідно до ч.1 ст. 35 ЗУ «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.11.2018 на адресу ОСОБА_1 було направлено заявупретензію з вимогами до спадкоємців, отже ТОВ «Кредитні ініціативи» було достовірно відомо, що ОСОБА_2 померла ще ІНФОРМАЦІЯ_2 , а ОСОБА_1 є її спадкоємцем.

Згідно із ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЗУ «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Крім того, як вбачається з п.п. 1 п. 1 ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

За матеріалами справи іпотечний договір був укладений між ВАТ «Сведбанк» та ОСОБА_2 для забезпечення кредитного договору з кредитом в сумі 16000 доларів США. Іпотечна квартира є єдиним житлом померлої ОСОБА_2 та її загальна площа складає 66,7 кв. м., що не перевищує 140 кв.м., а також до моменту смерті було місцем постійного проживання померлої ОСОБА_2 . При цьому, квартира не була придбана за грошові кошти, що отримані за договором кредиту.

Тож, у ТОВ «Кредитні ініціативи» не виникло права звернення до державного реєстратора з заявою про реєстрацію права власності на квартиру, а у державного реєстратора - проводити реєстрацію квартири за ТОВ «Кредитні ініціативи».

Згідно правового висновку Великої Палати Верхового Суду, викладеного у постанові від 20.11.2019 у справі № 802/1340/18-а (провадження № 11-474апп19), договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку», отже зазначений договір є одним із способів звернення стягнення на предмет іпотеки незалежно від наявності згоди іпотекодавця. Звернення стягнення на предмет іпотеки згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідного застереження в іпотечному договорі) є примусовою дією іпотекодержателя, направленою до іпотекодавця з метою задоволення своїх вимог, а тому такий спосіб стягнення підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті».

Статтею 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Заявник, зокрема, іпотекодержатель, - особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки.

Частиною 2 статті 18 цього Закону встановлено, що перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Державні реєстратори зобов`язані надавати до відома заявників інформацію про перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав.

Відповідно до п. 57 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127 (в редакції, що діяла на момент прийняття оскаржуваного рішення) для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.

Пунктом 61 цього Порядку встановлено, що для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2)документ, що підтверджує наявність факту завершення тридцятиденного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Крім того, ст. 37 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Проте, до суду під час розгляду справи такого висновку (звіт) про оцінку вартості предмету іпотеки на момент реєстрації права власності на нього за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» не надано. Відсутні посилання на відповідний висновок і серед переліку документів, зазначених в якості підстав виникнення права власності, відповідно до яких державним реєстратором приймалось оскаржуване рішення.

Тож, вказане також свідчить про недотримання ТОВ «Кредитні ініціативи» вимог ст. 37 Закону України «Про іпотеку» при зверненні стягнення на іпотечне майно.

До того, ж як вбачається з вказаної вище Інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 27.04.2020 № 207661728 на час проведення реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», в державному реєстрі були наявні обтяження у вигляді арештів нерухомого майна, які накладені постановами держаного виконавця Придніпровського відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 14.02.2011 (реєстраційний номер запису про обтяження 10842106), постановою від 17.11.2015 (реєстраційний номер запису про обтяження 12138506) та постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про арешт майна боржника від 25.01.2016 (реєстраційний номер запису про обтяження 28686313).

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 03.04.2019 по справі № 755/5072/17, згідно з пунктом 6 частини першої статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо заяву про державну реєстрацію прав, пов`язаних з відчуженням нерухомого майна, подано після державної реєстрації обтяжень, встановлених щодо цього майна.

Тобто, при наявності в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про заборону відчуження спірного майна державний реєстратор не мав права здійснювати реєстраційних дій поки таке обтяження не буде знято.

Як передбачено ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції на час виниклих правовідносин, станом на 15.05.2019р.) записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. У разі зміни ідентифікаційних даних суб`єкта права, визначення часток у праві спільної власності чи їх зміни, зміни суб`єкта управління об`єктами державної власності, відомостей про об`єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, обтяжувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом "в" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав. У разі якщо помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб, зміни до Державного реєстру прав вносяться на підставі відповідного рішення суду.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 1 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про внесення змін до запису Державного реєстру прав, про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна відповідний запис скасовується.

У разі скасування на підставі рішення суду рішення про відмову в державній реєстрації прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "б" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування відповідного рішення та відновлюється розгляд документів за відповідною заявою у сфері державної реєстрації прав. Внесення змін до записів Державного реєстру прав, зупинення реєстраційних дій, внесення запису про скасування державної реєстрації прав або скасування рішення державного реєстратора здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав (крім випадків, коли такі дії здійснюються у порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону).

Відповідно до абз. 1, 2, 3 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції ЗУ від 05.12.2019р.) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалися позивач та відповідач, як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, враховуючи відповідні позиції Верховного Суду, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування рішення державного реєстратора прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний-центр» Діденка Олександра Петровича, індексний номер: 46942220 від 20.05.2019 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», оскільки встановлено факт порушення відповідачами прав та інтересів позивача, яка фактично не може оформити спадкові права після смерті її матері ОСОБА_2 . При цьому, встановлено, що оформлення та реєстрація права власності за ТОВ «Кредитні ініціативи» на нерухоме майно здійснена 15.05.2019р. реєстратором КП «Реєстраційний-центр» Діденко О. ОСОБА_5 з порушеннями вимог законодавства: знаючи про смерть боржника (настала 26.05.2018 ІНФОРМАЦІЯ_2 .) за кредитним договором ОСОБА_2 , - 05.04.2019р. направлено їй повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки; ТОВ звернулося до спадкоємця ОСОБА_1 із вимогою від 22.11.2018р. до спадкоємця про погашення заборгованості за кредитним договором, знаючи про існування мораторію на стягнення майна, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті; державний реєстратор належним чином не перевірив документи, які стали підставою для прийняття ним рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, за якими вбачається, що письмове повідомлення від 05.04.2019р. про звернення стягнення на предмет іпотеки боржником ОСОБА_2 не отримане і не могло бути отриманим, оскільки вона померла (вже станом на ІНФОРМАЦІЯ_3 . стягувач знав про факт смерті боржника ОСОБА_2 ); звернення стягнення на нерухоме майно розпочато до спливу 30-ти денного строку з дня отримання вимоги; відсутні дані про оцінку нерухомого майна, враховуючи норми ст. 37 Закону України «Про іпотеку». Крім того, відсутні дані, в т.ч. на час прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про те, що іпотекодержателем є ТОВ «Кредитні ініціативи», оскільки за інформаційною довідкою від 27.04.2020р., останнім іпотекодержателем є ТОВ «Фінансова компанія «Вектор Плюс», а не ТОВ «Кредитні ініціативи», тобто відсутні відомості про правочин щодо відступлення прав за іпотечним договором.

Крім того, підлягають до задоволення позовні вимоги про припинення права власності ТОВ «Кредитні ініціативи» на квартиру АДРЕСА_2 (номер запису про право власності 31620324, дата та час державної реєстрації 15.05.2019, 17:28:55), оскільки такий спосіб захисту порушених прав та інтересів позивача, відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень тягне за собою поновлення попереднього запису щодо власника майна, враховуючи норми ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

На думку суду, твердження відповідача ТОВ «Кредитні ініціативи», що викладені у відзиві на позов, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи та спростовуються доказами по справі, що надані позивачем та отримані судом від Другої Черкаської нотаріальної контори на виконання ухвали суду від 30.04.2020р.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 19, 76-84, 141, 19, 259, 263, 265-268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги задовольнити.

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний-центр» (, с. Христинівка, Христинівського району, Черкаської області, вул. Дружби, 4) ОСОБА_4 , індексний номер: 46942220 від 20.05.2019р., 16:14:02, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (, м. Київ, вул.Вікентія Хвойки, 21).

Припинити право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» (, м. Київ, вул.Вікентія Хвойки, 21) на квартиру №104 по вул.Нижня Горова, 57 в м. Черкаси (номер запису про право власності 31620324, дата та час державної реєстрації 15.05.2019, 17:28:55).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 354 ЦПК України щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст судового рішення складено 10 червня 2020 року.

Головуючий: С. М. Позарецька