справа № 274/1540/20
провадження № 2/0274/1134/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

18.06.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичева Житомирської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

В с т а н о в и в :

Позивачка в березні 2020 року звернулася в суд з зазначеним позовом, просила стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за виконавчим листом №274/2785/17 від 07.11.2017 року, який виданий Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області за період з березні 2018 року по січено 2020 року включно в розмірі 41 135,70 грн.

В обґрунтування позову зазначила, що перебувала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від спільного шлюбу мають трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .. Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2017 року з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 аліменти на дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/2 частки зі всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 10.07.2017 року і до повноліття дітей.

На даний час виконавчий лист перебуває на виконанні Бердичівського МРВ ДВС. Станом на 01.02.2020 року виникла заборгованість зі сплати відповідачем аліментів, яка становить 41135,70 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 27.03.2020 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з письмовою заявою в якій позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутність, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надав, будучи належним чином повідомлений про дату час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Заяви про розгляд справи в його відсутності не надходило.

Суд, за письмовою згодою позивачки, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані в силу ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано на підставі рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.09.2018 року (а.с.13). Від спільного шлюбу мають трьох дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.7-9).

Рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 23.10.2017 року з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 аліменти на дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 в розмірі 1/2 частки зі всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 10.07.2017 року і до повноліття дітей (а.с. 10,11).

На виконання рішення суду було видано виконавчий лист №274/2785/17, який перебуває на примусовому виконанні в Бердичівському МР ВДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Хмельницький).

Згідно розрахунку заборгованості за період з березня 2018 року по січень 2020 року Бердичівського МР ВДВС сума заборгованості ОСОБА_2 зі сплати аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 складає 41 135,70 грн. (а.с. 15).

Згідно ч.1 ст.196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Так, розраховуючи розмір пені згідно з положеннями ст.196 СК України, суд виходить з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, а пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались.

Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і помножена на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць).

Загальний розмір нарахованої пені складає 166 044,44 грн., проте відповідно до вимог ч. 1 ст.196 СК України, розмір пені не повинен перевищувати 100% заборгованості зі сплати аліментів, тому сума пені становить 41 135, 70 грн.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року (справа №6-94цс15) та від 16 березня 2016 року (справа №6-300цс16).

Пленум Верховного Суду України в п. 22 постанови № 3 «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року роз`яснив, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Оскільки відповідачем не надано доказів, що заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками, суд дійшов висновку про наявність підстав для нарахування неустойки.

Позивач просить стягнути неустойку за прострочення сплати аліментів за період з березня 2018 року по січень 2020 року включно у розмірі 41 135,70 грн.

Отже, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка за несвоєчасну сплату аліментів за період з березня 2018 року по січень 2020 року у розмірі 41 135,70 грн.

Відповідно до вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір» та положень ст. 141 ЦПК України, позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.196 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 12-13,76-81, 89, 141, 259, 263, 265,273, 280-282,354 ЦПК України, суд,-

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , неустойку за прострочення сплати аліментів за період з березня 2018 року по січень 2020 року в сумі 41 135,70 гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга на рішення подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Т.М.Вдовиченко