Справа № 134/1256/16-ц
Провадження № 22-ц/801/1381/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Зарічанський В. Г.
Доповідач:Голота Л. О.
УХВАЛА

07 липня 2020 рокуСправа № 134/1256/16-цм. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Голоти Л.О.,

вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року, -

в с т а н о в и в :

До Вінницького апеляційного суду надійшла зазначена цивільна справа з апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року.

Одночасно з апеляційною скаргою заявником подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка обґрунтована тим, що відповідач є громадянином Республіки Молдова, а 15 червня 2020 року він дізнався про ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року про затвердження мирової угоди та про саму мирову угоду, тому строк на оскарження пропущено ним з поважних причин.

Ознайомившись із апеляційною скаргою та заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити з огляду на наступне.

Згідно з статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Аналогічний за змістом висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18).

Як видно зі справи, відповідач ОСОБА_3 був обізнаний про її розгляд у Крижопільському районному суді Вінницької області /протокол допиту відповідача від 15 травня 2017 року, а.с. 14/. Крім цього, 26 грудня 2017 року до місцевого суду була подана заява про укладання морової угоди, яка підписана сторонами у справі /а. с.21/, факт підписання мирової угоди ОСОБА_3 визнає в апеляційній скарзі, але заперечує її зміст /а. с. 25/.

З огляду на вищенаведене, необґрунтованими є доводи заяви про те, що відповідач не знав про розгляд справи в суді першої інстанції.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року та рішення у справі «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Відповідач не був позбавлений можливості вільного та безоплатного доступу до Єдиного реєстру судових рішень, знайомитись з ними на офіційному веб-порталі судова влада України, а відтак мав можливість стежити за рухом справи.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України відповідно до Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 № 3262-IV.

Також суд апеляційної інстанції враховує й те, що відповідач відповідно до норм ЦПК України мав право брати участь у справі через представника, що передбачає вчинення представником від імені та в інтересах особи певних юридичних дій, що позбавляє сторону або третю особу необхідності їх вчиняти самостійно.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зазначене також узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року, згідно з яким сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення).

Суд апеляційної інстанції виходить із того, що процесуальний строк апеляційного оскарження, встановлений ЦПК України, забезпечує оперативність цивільного судочинства, дисциплінуючим фактором регламентації процесуальних дій учасників справи, спрямований на незловживання процесуальними правами. Заявник пропустив строк апеляційного оскарження виключно із суб`єктивних, неповажних причин.

Поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_4 на ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року подана після спливу одного року з дня постановлення ухвали місцевого суду, а наведені в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження причини його пропуску, суд не вважає такими, що дають правові підстави для поновлення пропущеного строку, адже відповідач був обізнаний про розгляд справи у суді першої інстанції (пункт 1 частин другої статті 358 ЦПК України), та не наведено обставин непереборної сили.

Ураховуючи зазначене, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України.

Керуючись статтями 126, 127, 354, 358, 389 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Крижопільського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до суду касаційної інстанції.

Суддя Л. О. Голота