Справа № 211/3371/20
Провадження № 2/211/1671/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 липня 2020 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Н.О. Сарат,

за участю секретаря судового засідання С.М. Зоріній,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просив суд встановити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 один місяць, посилаючись на поважність пропуску строку у зв`язку з ситуацією в країні та запровадженням карантину, нотаріус не здійснював будь-які нотаріальні дії, а крім того сам позивач постійно перебував за кордоном, хворів та не знав про те, що батько склав на нього заповіт. Про існування заповіту дізнався лише отримавши виклик до нотаріуса. У зв`язку з пропущенням строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, і оскільки причини пропуску є поважними та такими, що частково не залежали від позивача, він просить надати йому ще один місяць для здійснення свого спадкового права. Спадкодавець ОСОБА_4 є батьком позивача, а відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , є дружиною та донькою спадкодавця на яких заповіт не складено.

Ухвалою суду від 15 червня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в спрощеному порядку з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 15 червня 2020 року позов витребувано від Четвертої криворізької державної нотаріальної контори, юридична адреса: м. Кривий Ріг, вул. Дніпровське шосе, 11, належним чином завірену копію спадкової справи, заведену після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримав.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надали суду заяву про визнання позовних вимог, просили розглядати справу за їх відсутності.

Суд, враховуючи вимоги частини 1 статті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступних мотивів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 ( а.с. 7, 8) . Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 . (а.с. 10,11).

За життя ІНФОРМАЦІЯ_3 померлим спадкоємцем ОСОБА_4 було складено заповіт на сина ОСОБА_1 , відповідачі , які є дружиною та донькою до заповіту не входять. (а.с. 12). Про існування заповіту позивач дізнався лише отримавши виклик до нотаріуса.

Позивач, син, спадкоємець першої черги, звернувся до нотаріальної контори з заявою про оформлення спадщини після смерті померлого батька. Нотаріусом було відмовлено позивачеві у оформленні спадщини. Підставою для відмови у вчиненні нотаріальних дії нотаріусом вказано, що він пропустив строк для звернення за оформленням спадщини. (а.с. 9). Родинні відносини позивача з померлим підтверджуються копією свідоцтва про народження позивача. (а.с. 5-6).

Позивач мав звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини до 16.10.2019 року, а звернувся 05.06.2020 року з пропуском майже в два місяці, причиною пропуску строку звернення до нотаріуса стало запровадження в Україні карантину та нотаріус не вчиняв нотаріальних дій , при цьому з дня введення карантину припинено перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом, а крім того він не знав про існування заповіту та був за кордоном.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту статті 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказана позиція підтверджується також розясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно наданої суду копії спадкової справи № 196/2020 заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцями першої черги за заповітом є його син ОСОБА_1 . Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнали позовні вимоги , не заперечувала проти надання позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини.

Оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами, приймаючи до уваги, що відповідачі визнали позовні вимоги, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька. Його тривалість слід визначити в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ч. 3 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд, -

ухвалив:

позов - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_1 , проживає АДРЕСА_2 додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, а саме батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном один місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Н. О. Сарат