Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/167/20
Провадження № 2-о/494/23/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року Березівський районний суд Одеської області

у складі: головуючого - судді Дєткова О.Я.,

при секретарі Твердун Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Березівка Одеської області цивільну справу за заявою адвоката Шулика Максима Юрійовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю, заінтересована особа - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника ОСОБА_3 звернувся з цією заявою до суду, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку (пай), площею 2.51 га, що розташована на території Заводівської сільської ради Березівського району Одеської області. ОСОБА_1 вважає себе спадкоємцем четвертої черги за законом, оскільки прийняв спадщину та проживав разом зі спадкодавцем не менше п`яти років. Починаючи з листопада 2009 року по грудень 2016 року ОСОБА_4 постійно проживав разом із заявником у АДРЕСА_1 , доводився заявнику двоюрідним братом, спадкодавець за життя хворів, потребував сторонньої допомоги, ОСОБА_1 здійснював догляд за ним, купував йому ліки, необхідні речі та продукти харчування. Після смерті ОСОБА_4 заявник здійснював витрати на його поховання. У зв`язку з вищевказаним представник заявника просить встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_4 .

Заявник та його представник у судове засідання не з`явились, однак від представника ОСОБА_3 на адресу суду 11 червня 2020 року надійшла заява про розгляд справи без їхньої участі, зазначив, що на заявлених вимогах наполягає у повному обсязі.

Заінтересована особа ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, проте своєю заявою від 11 червня 2020 року просить справу розглядати без його участі та проти задоволення заяви заперечень не має.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Свідоцтвом про смерть, виданим Березівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області від 5 січня 2017 року серії НОМЕР_1 , підтверджується, що помер ОСОБА_4 (а.с.4).

Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №933358 власником земельної ділянки площею 2.51 га на території Заводівської сільської ради Березівського району Одеської області (а.с.8).

З паспорту громадянина України серії НОМЕР_2 виданого 13 червня 2002 року вбачається, що померлий ОСОБА_4 за життя був зареєстрований в АДРЕСА_1 (а.с.5).

При оформленні спадкових прав необхідно встановлювати коло осіб, які відповідно до положень ч.3 ст.1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину. Указані обставини встановлюються на підставі довідок про склад сім`ї спадкодавця, інших документів, які з достовірністю можуть свідчити про родинні зв`язки цих осіб із спадкодавцем.

Главою 86 ЦК України визначено вичерпний перелік спадкоємців за законом, які мають право на спадщину.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно ч.2 ст.3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила ч. 2 ст. 3 Сімейного Кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини16. При віднесенні особи до кола спадкоємців четвертої черги суд має виходити не лише із кровного споріднення, а й інших наведених ознак.

Наполягаючи на задоволенні позову, представник заявника в своїй заяві, крім положень ч.3 ст.1268 ЦК України, також послався на положення ст.1264 ЦК України, яка передбачає, що право на спадщину мають також спадкоємці за законом четвертої черги, за умови, якщо вони проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Про ознаки проживання однією сім`єю висловися і Конституційний суд України у своєму рішенні від 3 червня 1999 року №5-рп/99, в якому зазначив, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт.

Крім того, слід звернути увагу, що до спадкоємців четвертої черги також відносяться зведені брати та сестри (діти від попереднього шлюбу вітчима чи мачухи), свати (батьки подружжя), свекор (батько чоловіка), свекруха (мати чоловіка), тесть (батько дружини), теща (мати дружини), невістка (дружина сина, дружина брата), шурин, шуряк (брат дружини), дівер (брат чоловіка), своячениця ( сестра дружини), зовиця (сестра чоловіка), зять (чоловік дочки, чоловік сестри), ястров (дружина дівера), свояк (чоловік сестри дружини).

Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 проживав разом з ОСОБА_4 однією сім`єю з листопада 2009 року по грудень 2016 року, тобто не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, заявнику потрібно для вирішення питання щодо спадкування за законом.

На підставі викладеного суд прийшов до висновку, що позовна заява обґрунтована і підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.13,81,89,264,294,315 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Встановити факт проживання спадкоємця ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однією сім`єю з померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавцем ОСОБА_4 у період з 21 листопада 2009 року до дня смерті та визнати його спадкоємцем четвертої черги за законом.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків,зазначених у частині другій статті 358 цього кодексу.

Згідно п.15 та підпункту 15.5 Розділу ХIII Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник - ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 .

Заінтересована особа - ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 .

Суддя: