ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 червня 2020 року м. Херсон

справа № 657/1246/19

провадження №22-ц/819/951/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (суддя-доповідач) Склярської І.В.,

суддів: Пузанової Л.В.,

Чорної Т.Г.,

секретар Павловська Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на заочне рішення Каланчацького районного суду Херсонської області у складі судді Максимовича І.В. від 04 березня 2020 року в справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

У липні 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву №б/н від 18.07.2011 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 600 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.

Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 договору.

Зазначає, що заявою відповідача підтверджується той факт, що він повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «ПриватБанк», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі та при укладанні договору сторони керувалися ч.1 ст. 634 ЦК України (договір приєднання).

АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за Договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, надав відповідачу можливість розпорядитися кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту.

У порушення умов кредитного договору, а також статей 526,527,530 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, у зв`язку з чим з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на 23.06.2019 року відповідач має заборгованість у розмірі 13762,66 грн, з яких:

2403,76 грн - заборгованість за тілом кредиту;

3017,34 грн - заборгованість за простроченим тілом кредиту;

5960,00 грн - нарахована пеня за прострочене зобов`язання;

1250,00 грн - нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн;

500,00 грн - штраф (фіксована частина), 631,56 грн - штраф (процентна складова) відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг.

Посилаючись на викладене, Банк просив суд стягнути з ОСОБА_1 вказану суму заборгованості за кредитним договором б/н від 18.07.2011 року та судові витрати у розмірі 1921 грн.

Ухвалою суду від 05 грудня 2019 року, з урахуванням ухвали про виправлення описки від 09 грудня 2019 року до участі у справі залучено ОСОБА_2 , як правонаступника ОСОБА_1 /а.с.53,55/.

Рішенням Каланчацького районного суду Херсонської області від 04 березня 2020 року в задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено.

В апеляційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповіднсіть висновків суду обставинам справи, просить суд скасувати заочне рішення від 04 березня 2020 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд не врахував, що ОСОБА_2 є спадкоємцем померлого ОСОБА_1 , оскільки він прийняв спадщину після його смерті, звернувшись в установленому законом порядку до нотаріуса з відповідною заявою. Звертає увагу суду на те, що отримання свідоцтва про право на спадщину є правом спадкоємця, а не обов`язком, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні пред`явлених до нього вимог кредитора. При цьому посилається на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 23 травня 2018 року (справа №192/2761/14). Зауважує, що у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовилися від її прийняття замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Заслухавши доповідача, представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Суд першої інстанції провів заочний розгляду справи та постановив заочне рішення у справі, яким відмовив Акціонерному товариству комерційний банк «ПриватБанк» у задоволенні позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Рішення суду мотивовано тим, що враховуючи, що відповідач ОСОБА_1 помер, спадщину його брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не прийняв та не отримав свідоцтво про прийняття спадщини після померлого брата, у межах вартості майна якого могли б бути задоволені вимоги банку, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що 09 липня 2019 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 /а.с.5/.

ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується актовим записом про смерть №297 від 27 грудня 2017 року складним Каланчацьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області /а.с.51/.

Відповідно до ст.46 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Відповідно до статті 25 ЦК України, здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Із аналізу наведених норм матеріального та процесуального права випливає висновок про те, що пред`явити позов до померлої особи, цивільна, в тому числі процесуальна, правоздатність якої припинена, неможливо, а процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку статті 55 ЦПК України допускається, якщо на момент відкриття провадження у справі цивільна правоздатність відповідача не припинилася.

Отже, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої припинено, справа за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 не підлягала розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що суд першої інстанції наведені норми матеріального та процесуального права до спірних правовідносин не застосовував, колегія суддів вважає, що ухвалене ним заочне рішення підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі з підстав, передбачених пунктом першим частини першої статті 255 та частини першої статті 377 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 367, 374,377 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргуАкціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» частково задовольнити.

Заочне рішення Каланчацького районного суду Херсонської області від 04 березня 2020 року скасувати.

Провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості закрити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий І.В.Склярська

Судді: Л.В.Пузанова

Т.Г.Чорна

Повний текст судового рішення складено 24 червня 2020 року

Суддя І.В. Склярська