КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/9466/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Юзькова О.Л.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

8 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Семенюк Т.А., перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С ТА Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено.

Сягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу у розмірі 323 500,00 грн., проценти за користування у розмірі 17 096 грн. 75 коп., інфляційні збитки у розмірі 65 249 грн. 95 коп. та судовий збір у розмірі 4 058 грн. 47 коп.

Не погоджуючись з судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 лютого 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто скаржнику.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 червня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено та справу передано до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року вказану апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання скаржником ухвали.

Так, скаржнику необхідно було подати оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі та оригінал апеляційної скарги з додатками, що відповідно до ухвали від 17 лютого 2020 року повернуто скаржнику.

6 липня 2020 року на адресу суду надійшла заява, в якій скаржник просить зменшити або відстрочити судовий збір до прийняття рішення за апеляційною скаргою та надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за період 1 кварталу 2020 року.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше ніж як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ЦПК України єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення або зменшення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелікрозрахункових та інших рахунків тощо).

Тобто даними нормами законодавства визначена виключна підстава для відстрочення, розстрочення, звільнення або зменшення сплати судового збору.

Відповідно п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення або зменшення розміру сплати судового збору, майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідачем в обґрунтування заяви про зменшення або відстрочення судового збору до прийняття рішення за апеляційною скаргою, надає відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за період з 1 кварталу 2020 року по 1 квартал 2020 року, доказів того, що відповідач не має іншого нерухомого майна та транспортних засобів, не перетинав державний кордон України протягом останніх 5 років, до заяви також надано не було.

Крім того, скаржником не надано довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків №66426 від 15 червня 2020 року не дають підстав для зменшення або відстрочення сплати судового збору, оскільки не містять інформації про розмір доходу ОСОБА_1 за 2019 рік та не свідчить, що розмір судового збору перевищує 5% його річного доходу за попередній календарний рік, тобто за 2019 рік.

З огляду на викладене, доводи, скаржникане дають підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки на їх підтвердження не надано належних доказів, а безпідставне відстрочення сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не виконав умови ухвали Київського апеляційного суду від 18 червня 2020 року, але надав заяву про відстрочення або зменшення розміру судового збору, у задоволені якої відмовлено, суд вважає за необхідне продовжити встановлений судом строк для усунення недоліків.

Частиною 2 ст. 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а тому застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Повертаючи вказану апеляційну скаргу від 28 листопада 2019 року, судом згідно супровідного листа від 17 лютого 2020 року (а.с. 67) на адресу скаржника надіслано оригінал апеляційної скарги з додатками.

Оскільки відсутність оригіналу апеляційної скарги з додатками та копіями для учасників справи позбавляє можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження у справі, апеляційний суд вважає за необхідним надати строк протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали для подання до суду оригіналу апеляційної скарги з додатками від 28 листопада 2019 року та копії апеляційної скарги з додатками для відповідної кількості учасників у справі.

Відповідно до п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частина 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання апеляційної на рішення суду становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З урахуванням викладеного, скаржнику необхідно сплатити судовий збір в сумі 4058,47 грн. * 150 % = 6087 грн. 70 коп. на реквізити: (отримувач УК у Солом`янському р-ні/ Солом`янський р-н./ 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: (МФО) 899998; рахунок отримувача: UA0026010) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору у вказаному судом розмірі.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про зменшення або відстрочення судового збору до прийняття рішення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року - відмовити.

Продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року.

Надати строк протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали для звернення оригіналом апеляційної скарги з додатками для відповідної кількості учасників у справі та із документом, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали щодо сплати судового збору апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.А. Семенюк