Номер провадження 2/754/3762/20
Справа №754/332/20
РІШЕННЯ

Іменем України

01 червня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Ковальової В.О.

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач в січні 2020 року звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про про розірвання договору оренди квартири. Позовна заява мотивована тим, що 16 серпня 2019 між орендодавцем ОСОБА_2 та орендарем ОСОБА_3 , було укладено Договір оренди квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 6 (шість) місяців, де проживав орендар зі своєю дружиною ОСОБА_4 та донькою ОСОБА_5 . На виконання вимог договору Орендар сплатив орендну плату за один місяць в розмірі 6 500 грн. та сплатив в якості застави 6 500 грн. Під час проживання позивачем було виявлено невідповідність квартири, яка була частково усунена Орендарем на протязі тижня після заселення за кошти власника квартири, але в кінці листопада проблема з тарганами стала знову актуальна. Враховуючи, що будинок розташований по АДРЕСА_1 збудований в 1985 році та деякі його мешканці недобросовісно відносяться до санітарно-технічного стану будинку та всі складнощі проведення дезінфекції, орендар маючи намір розірвати договір Оренди звернувся до власника квартири (орендодавця) із пропозицією розірвати договір на взаємовигідних умовах. Не дійшовши спільної згоди орендодавець та власник квартири, порушуючи умови договору оренди 15.12.2019 незаконно виселив Орендаря та не повернув заставу. Таким чином позивач вважає, що йому була завдана моральна шкода, яка полягає в порушенні його прав, втраті часу, та можливостей, у приниженні честі та гідності при створенні невідповідних санітарним вимогам умов проживання, а відтак позивач звернувся до суду з вимогою розірвати вищевказаний договір оренди; стягнути з відповідача на користь позивача суму застави в розмірі 6500 грн. та моральну компенсацію в розмірі 3 000 грн.

Ухвалою судді від 15.01.2020 року судом було визначено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою судді від 16.03.2020 року здійснено перехід розгляду справи та призначено справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі просивши про їх задоволення, надаючи пояснення посилався на обставини викладені в позовній заяві.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений судом належним чином, про що свідчить відмітка про вручення поштової кореспонденції суду. 10.03.2020 року направив відзив на позовну заяву у відповідності до якого виклав свої заперечення, щодо вимог позовної заяви з огляду на те, що єдиним доказом на підтвердження своїх позовних вимог позивач надав фото та відеозапис на яких видно тарганів, однак встановити дату та місце зйомки неможливо, а відтак докази надані позивачем не містять інформацію, щодо предмету доказування. Крім того, під час прийняття квартири, було встановлено неналежні умови за яких позивач проживав в квартирі ( в холодильнику була залишена їжа, яка поросла грибком). В приміщенні був безлад, що було грубим порушенням умов п. 3.17 Договору зі сторони позивача. Також, відповідач просить звернути увагу на те, що через мережу інтернет наявна можливість придбати тарганів в опт та роздріб, що свідчить про те, що при бажанні позивач мав можливість створити будь -які умови для «належного розірвання Договору», саме тому на думку відповідача позивач не викликав жодні установи та не фіксував такі «антисанітарні» умови, а мету він переслідував - повернути собі гроші через те, що закінчив ремонт в своїй квартирі і подальше проживання йому було не цікаво. За таких обставин, жодних доказів, які б згідно п. 7.4. Договору дали підстави позивачу достроково його розірвати немає, всі «антисанітарні» умови є надуманими та такими, що несуть удаваний характер. Також, в своїй позовній заяві позивач зазначає про примусове виселення з квартири, що не відповідає дійсності. Так, в своєму позові позивач вказує, що він запропонував відповідачу розірвати Договір на взаємовигідних умовах. З огляду на те, що розірвання Договору позивач ініціював в кінці року, відповідач запросив на цю подію брокера та ще одного свідка з метою фіксації наміру позивача розірвати Договір та скласти акт огляду приміщення. Під час розмови з позивачем, побачивши його агресивний настрій, відповідач прийняв рішення зафіксувати на відео факт підписання акту повернення приміщення та дострокового розірвання Договору зі сторони позивача. Враховуючи, що саме позивач ініціював дострокове, безпідставне розірвання договору, відповідач на відео повідомив позивача, що компенсація у вигляді грошових коштів в сумі 6 500 грн., залишається в орендодавця. Отже, на підставі вищевикладених обставин, відповідач просить відмовити в позові у повному обсязі.

У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Судом встановлено, що 16.08.2019 між орендодавцем ОСОБА_2 та орендарем ОСОБА_3 , було укладено Договір оренди, предметом якого є квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 158 ЖК України наймач користується жилим приміщенням у будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, відповідно до договору найму жилого приміщення.

Відповідно до ч. 1 ст. 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату.

Відповідно до ч.1 ст. 821 ЦК України договір найму житла укладається на строк, встановлений договором. Якщо у договорі строк не встановлений, договір вважається укладеним на п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 825 ЦК України наймач житла має право за згодою інших осіб, які постійно проживають разом з ним, у будь-який час відмовитись від договору найму, письмово попередивши про це наймодавця за три місяці. Зокрема наймач має право відмовитись від договору найму житла, якщо житло стало непридатним для постійного проживання в ньому.

Відповідно до пояснень, викладених в позовній заяві, позивач звертаючись до суду з даним позовом посилається на те, що під час проживання в квартирі АДРЕСА_1 , було виявлено її невідповідність санітарним нормам, а саме наявність великої кількості тарганів, на підставі чого через певний проміжок часу він звернувся до орендодавця з вимогою розірвати Договір оренди житлового приміщення.

Однак, не дійшовши спільної згоди орендодавець виселив позивача з квартири не повернувши при цьому суму застави сплачену позивачем на виконання умов Договору в розмірі 6 500 грн. Такі дії позивач вважає незаконними, а відтак звернувся до суду за захистом своїх порушених прав.

Згідно умов п. 7 Договору оренди житлового приміщення визначено, що даний договір підлягає достроковому розірванню, а орендар негайному виселенню: а) у випадку невиконання чи неналежного виконання орендарем умов, передбачених п. 3 даного договору; б) у випадках, передбачених чинним законодавством України. Сторони мають право достроково розірвати дану угоду, при достроковому розірванні сторони зобов`язані попередити один одного заздалегідь в строк 1 місяць. У випадку дострокового розірвання договору (шести місячного терміну проживання) з ініціативи орендодавця та причин, що не пов`язані з порушенням договору орендарем, орендодавець в якості компенсації, не стягує з орендаря платню за останні 30 (тридцять) днів проживання. У разі дострокового розірвання договору до 6 (шести) місячного терміну проживання з ініціативи орендаря з причин, що не пов`язані з порушенням договору орендодавцем чи суттєвими недоліками квартири, що унеможливлюють проживання та не піддаються виправленню, сторонами узгоджена сума компенсації орендодавцю, що становить 6500 грн.

Згідно вимог ст.ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На підтвердження позовних вимог, в якості доказів позивач надав фото та відео запис з яких вбачається, що в певному (невідомому) приміщенні (квартирі) наявні таргани, проте встановити, що відео та фото зйомка проводилась в квартирі АДРЕСА_1 , яка є предметом Договору оренди житлового приміщення не можливо, а відтак належних доказів, що позивач звернувся до орендодавця з вимогою розірвати Договір на підставі невідповідності квартири санітарним вимогам умов проживання, які перешкоджають позивачу надалі користуватись вищевказаною квартирою та проживати в ній, матеріалів справи не містять.

Разом з тим, з долученого відповідачем до відзиву на позов відеозапису, вбачається, що станом на 15.12.2019, коли відповідач виселяв позивача з орендованого приміщення, речі останнього та членів його родини в квартирі були відсутні.

Таким чином, аналізуючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено факту суттєвого недоліку орендованої квартири, а також незаконного виселення орендаря, а відтак в позові слід відмовити в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.810, 821, 825, ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 19, 76-81, 89 , 133, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору оренди квартири- залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: