Номер провадження 2/387/153/20
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

24 червня 2020 року смт. Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

головуючого судді Майстер І. П.

за участі секретаря судового засідання Придатченко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому зазначив, що відповідно до умов кредитного договору № б/н від 27.04.2015, банк надав ОСОБА_1 кредит в сумі 12500 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Однак відповідач не виконує взятих на себе зобов`язань щодо повернення кредиту та сплаті відсотків і станом на 17.07.2019 наявна заборгованість перед позивачем в сумі 53758 гривень 24 копійки, яку в добровільному порядку сплатити не бажає, що спонукало АТ КБ "ПРИВАТБАНК" звернутися до суду з відповідним позовом.

Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 05.03.2020 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав до суду заяву в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить розглядати справу без його участі, не заперечує проти проведення заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Судом неодноразово здійснювались виклики відповідача відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, а також шляхом направлення на зареєстровану адресу місця проживання відповідача судових повісток. Поштові відправлення були повернуті до суду з поміткою «Адресат помер».

Враховуючи, що судове засідання відбувається у відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Перевіривши викладені у заявах по суті справи обставини та безпосередньо дослідивши письмові докази, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини.

Згідно з ксепрокопією актового запису про смерть № 80 від 02.07.2019, виданого виконавчим комітетом Помічнянської міської ради Добровеличківського району Кіровоградської області, встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ( а.п. 60).

З листа Добровеличківського державного нотаріуса від 02.06.2020 № 51/01-16, встановлено, що в Добровеличківській державній нотаріальній конторі спадкова справа по ОСОБА_1 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 заводилась ( а.с. 63)

Згідно листа приватного нотаріуса Добровеличківського нотаріального округу Кіровоградської області від 05.06.2020 №91№01-06, встановлено, що приватним нотаріусом Добровеличківського нотаріального округу Кіровоградської області Левітчук Г.Б. спадкова справа по ОСОБА_1 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 заводилась ( а.с. 64).

Отже суд дійшов до висновку, що з часу смерті ОСОБА_1 протягом встановленого ЦК шестимісячного терміну спадщина спадкоємцями прийняття не була.

Так, згідно з ч. 1, 2 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтями 46, 47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Згідно зі ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника (а не зміни відповідача), однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 251 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд зобов`язаний зупинити провадження до залучення до участі у справі правонаступника.

Таким чином, з наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження у справі мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб. Аналогічна позиція зазначена в постанові Верховного Суду №489/4072/16-ц від 23.01.2018.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відкрито ухвалою суду від 05.03.2020, а відповідач померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , до відкриття провадження у справі, тобто її цивільна правоздатність і дієздатність припинились її смертю до відкриття провадження у справі.

Оскільки відповідач у справі помер до відкриття провадження у справі, тому підстави для застосування статті 55 ЦПК України та встановлення правонаступників відсутні у зв`язку з тим, що підставами процесуального правонаступництва можуть бути лише обставини, які виникли під час судового провадження у справі, а не до його початку, тобто до відкриття провадження у справі.

Враховуючи наведені обставини та оскільки позовні вимоги заявлені до особи, яка не може бути стороною у справі, бо є померлою, і немає цивільної правоздатності та дієздатності, а отже не може нести права та обов`язки відповідача в суді, суд приходить до висновку, що справа підлягає до закриття на підставі ст. 255 ЦПК України.

Визначаючи підстави для закриття провадження по справі суд вважає за необхідне застосувати норми пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, так як позов заявлений до особи, яка не може бути стороною у справі, у зв`язку з відсутністю у неї правоздатності (смерть особи).

Про правильність застосування даних норм права свідчить постанова Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 2-1169/11, провадження № 61-8633св19.

Зважаючи на викладене, суд дійшов до висновку, що АТ КБ "Приватбанк" не позбавлений права відповідно до ст.1281 ЦК України звернутися з позовом до спадкоємців, які прийняли спадщину, з окремим позовом.

Суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.2 ст.256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Роз`яснити право позивача на звернення до суду з клопотанням про повернення сплаченого судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. 200, 255, 256, 258-260, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачу, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається та роз`яснити право позивача на звернення до суду з клопотанням про повернення сплаченого судового збору.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І. П.