УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Олех Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання шлюбу недійсним,

в с т а н о в и в:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває зазначена справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Деснянський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання шлюбу недійсним.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження в справі.

У судовому засіданні 18 червня 2020 року позивач заявила про відвід головуючому в справі судді.

Посилається на те, що суддею не допущено її представника, який не є адвокатом, до участі у справі, а тому у неї виникає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, що є підставою для його відводу.

Відповідач та її представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви позивача про відвід головуючому в справі судді.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с. 87).

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить на наступного.

Відповідно до пунктів 3, 5 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частинами 2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оцінивши наведені доводи та надані документи, вбачається, що підстави для задоволення заявленого відводу відсутні.

Позивач зазначає про те, що суддею не допущено її представника, який не є адвокатом, до участі у справі, а тому у неї виникає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді, що є підставою для його відводу.

Вбачається, що стороною позивача на підтвердження повноважень представника надана копія довіреності від 11 вересня 2019 року на ім`я ОСОБА_3 .

Відповідно до частин 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно з ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження в справі.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 не є адвокатом.

За таких обставин, з поданої заяви не встановлено наявність особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Також не встановлено наявності будь-яких обставин, що свідчать про те, що головуючий суддя не є безстороннім, неупередженим або об`єктивним, а доводи позивача ґрунтуються на припущеннях.

Частиною 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За таких обставин, підстав для задоволення заявленого відводу немає, оскільки в діях головуючого судді не встановлено порушень вимог чинного Цивільного процесуального кодексу України при розгляді зазначеної справи.

З огляду на наведене, в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 36-41, 252, 259, 268, 272 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала суду складена 23 червня 2020 року.

Суддя: