Провадження № 2/127/1821/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2020 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Воробйова В.В.,

за участю секретаря Слободянюк Є.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Вінниці клопотання представника відповідача акціонерного товариства «Кредобанк» - Павленка Сергія Валерійовича про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа: приватний нотаріус Львіського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про визнання виконавчих написів таким, що не підлягають виконанню,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання представника відповідача акціонерного товариства «Кредобанк» - Павленка Сергія Валерійовича про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа: приватний нотаріус Львіського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про визнання виконавчих написів таким, що не підлягають виконанню.

В своєму клопотанні представника відповідача просив задовольнити вимоги про зустрічне забезпечення шляхом внесення позивачем на депозитний рахунок Вінницького міського суду Вінницької області грошових коштів в розмірі 593647,50 грн.

Дослідивши матеріали клопотання представника відповідача про зустрічне забезпечення та матеріали цивільної справи, суд вважає, що в клопотанні слід відмовити з таких підстав.

При вивченні матеріалів справи встановлено, що ухвалою суду від 04.06.2020 року було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа: приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про визнання виконавчих написів такими, що не підлягають виконанню. Забезпечено позов шляхом:

- зупинення стягнення, яке провадиться Центральним відділом державної виконавчої служби м. Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) ВП №60747090 на підставі виконавчого напису від 22.10.2019 року, вчинений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Черник Наталією Степанівною щодо звернення стягнення на транспортний засіб марки КІА, модель SPORTAGE, 2006 року випуску, реєстраційний № НОМЕР_1 ;

- зупинення стягнення, яке провадиться Центральним відділом державної виконавчої служби м. Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) ВП №60747191 на підставі виконавчого напису від 22.10.2019 року, вчинений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Черник Наталією Степанівною щодо звернення стягнення на транспортний засіб марки NISSAN, модель JUKE, 2018 року випуску, реєстраційний № НОМЕР_2 ;

- зупинення продажу арештованого майна, а саме легкового автомобіля Кіа Sportage, рік випуску 2016, колір: сірий, номер шасі НОМЕР_3 , державний номерний знак НОМЕР_1 номер лоту НОМЕР_4 ;

- зупинення продажу арештованого майна, а саме легкового автомобіля NISSAN JUKE, рік випуску 2018, колір: білий, номер шасі НОМЕР_5 , державний номерний знак НОМЕР_2 номер лоту НОМЕР_6 (а.с. 32-33).

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами виник спір щодо законності вчинення виконавчих написів відносно транспортних засобів, які належать боржникові, щодо яких наразі проводяться дії із їх продажу на електронних торгах.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

За змістом ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З урахуванням викладеного вище, суд дійшов висновку про те, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом. За інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

Слід відзначити, що вжиття заходів забезпечення позову захистить права позивача у випадку задоволення його позовних вимог. Інтереси та права інших учасників спірних правовідносин таким забезпеченням не будуть порушені або обмежені, оскільки заходи забезпечення позову мають виключно тимчасовий характер і після вирішення спору по суті, вони будуть скасовані і у випадку ухвалення рішення не на користь позивача, дії із реалізації спірного майна шляхом проведення торгів будуть поновленні.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст. 2, 18, 154 ЦПК України, поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому відповідно до ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно з п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в а спекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як на підставу для застосування зустрічного забезпечення представник відповідача посилається на зловживання позивачем процесуальними правами та постановлення судом ухвали від 04.06.2020 року з неповним з`ясуванням дійсних обставин справи та порушення норми ч.11 ст. 150 ЦПК України.

Слід відзначити, що застосування судом під час вирішення питання про забезпечення позову у справі ч.11 ст.150 ЦПК України є правильним, оскільки вказана норма стосується зупинення торгів, тендерів, конкурсу, аукціону та інших публічних конкурсних процедур, які проводить держава шляхом забезпечення позову.

Суд враховує, що зустрічне забезпечення можливе лише при підтвердженні наявності та/або очевидної можливості спричинення збитків.

Враховуючи предмет та підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного нерухомого майна, а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 154 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача акціонерного товариства «Кредобанк» - Павленка Сергія Валерійовича про зустрічне забезпечення у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Кредобанк», третя особа: приватний нотаріус Львіського міського нотаріального округу Черник Наталія Степанівна, про визнання виконавчих написів таким, що не підлягають виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: