Справа № 183/3323/19
№ 2/183/848/20
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2020 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Городецького Д.І.
секретаря судового засідання Пономаренко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
24 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилалася на те, що у відповідності до договору дарування від 25 жовтня 2004 року, на праві приватної власності їй належить будинок АДРЕСА_1 .
Позивач ОСОБА_1 зазначила, що в квартирі з її дозволу зареєстрована відповідач ОСОБА_2 , як наймача, яка з 2015 року фактично не проживає.
Реєстрація відповідача перешкоджає реалізації прав позивача як власника квартири.
В зв`язку з чим, посилаючись на вимоги ст. 317, 319 ЦК України, ст. 150, 163, 71, 72 ЖК України, в заяві ОСОБА_1 просила суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням будинком АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 24 червня 2019 року відкрите провадження у справі.
Ухвалою суду від 20 січня 2020 року закрите підготовче провадження у справі, справа призначена до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явилися, згідно заяви представника позивача, остання просила розглядати справу без її участі та участі позивача, позов підтримала в повному обсязі, просила суд задовольнити заявлені вимоги, у разі повторної неявки відповідача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причин неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву суду не подавала.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Враховуючи те, що відповідач був належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, дослідивши надані позивачем докази, приходить до наступного.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 .
Право власності ОСОБА_1 набула у відповідності до договору дарування від 25 жовтня 2004 року, відповідно до якого ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_1 прийняла в дар будинок АДРЕСА_1 . Договір дарування посвідчений державним нотаріусом Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Крутько Л.П. та зареєстрований в реєстрі за № 1-2269, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності № 5565052 від 24 листопада 2004 року.
Судом встановлено, що в будинку АДРЕСА_1 зареєстрована квартиронаймач відповідач ОСОБА_2 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї від 29 січня 2019 року, виданої виконавчим комітетом Губиниської селищної ради за вих. № 247, а також випискою з домової книги.
Згідно акту від 16 березня 2019 року, складеного за участю депутата Губиниської селищної ради Альонушкіної Л.М. та сусідів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , відповідач ОСОБА_2 , в будинку АДРЕСА_1 , зареєстрована з 2015 року, але з дня реєстрації в ньому не проживає.
Статтею 316 ЦК України визначено, що правом власності є право особи на річ (майно)і яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
У відповідності до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
На підставі ст. 391 ЦК України, власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.
В зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 має право вимагати усунення порушень її прав, як власника нерухомого майна.
На підставі ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
У відповідності до ст. 158 ЖК України, наймач користується жилим приміщенням у будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення укладається між власником будинку (квартири) і наймачем у письмовій формі з наступною реєстрацією у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів або в органі управління, що ним утворюється. Договір повинен містити вказівку на предмет договору, строк, на який він укладається, визначати права і обов`язки наймодавця і наймача та інші умови найму.
Незважаючи на відсутність договору найму житлового приміщення, суд приходить до висновку, що між позивачем та відповідачем виникли правовідносини найму житлового приміщення, що належить громадянинові на праві приватної власності.
Згідно ст. 163 Житлового Кодексу України, у разі тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктом 1 і 5 частини третьої і частиною четвертою ст. 71 Житлового Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 Житлового Кодексу України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Оскільки судом встановлено, що відповідач більше 6 місяців не проживає в будинку АДРЕСА_1 , нею не надано доказів поважності причин, з яких вона не користується спірним житлом, суд приходить до переконання. що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладено та керуючись ст.ст. 317, 319, 391 ЦКУкраїни, ст. 150, 156, 163, 71, 72 ЖК України, ст.ст. 76-81, 89, 141, 258-259, 263-268, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,- задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім грн. 40 коп.).
Учасники справи:
- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ;
- відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Повне судове рішення складене 12 червня 2020 року.

Суддя Д.І. Городецький