КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/3206/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня2020 року Київський апеляційний суд в складі:

Судді - доповідача: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Дельта Банк» Савчака Ярослава Олеговича на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва, постановлену суддею Белоконною І.В. 25 листопада 2019 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, про скасування запису про право власності,

У С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2019 року позивач ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , звернувся до суду із позовом до ПАТ «Дельта Банк», треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м. Києві, ПНКМНО Рогач В.В. , про скасування запису про право власності.

Також, 18.11.2019 позивачем було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та заборони ПАТ «Дельта Банк» чи іншим третім особам здійснювати дії щодо примусового входження до квартири АДРЕСА_1 , а також здійснювати дії, спрямовані на виселення мешканців квартири, забороною перебувати, змінювати замки, чинити опір у користуванні та мешканні ОСОБА_1 та його родини, виселяти ОСОБА_1 або його родину, проведення державної реєстрації місця проживання/перебування будь - яких осіб в квартирі.

Вказував, що державним реєстратором протиправно зареєстровано право власності за відповідачем ПАТ «Дельта Банк» на квартиру АДРЕСА_1 , що належить позивачу.

Наголошував, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки відповідач може в подальшому відчужити квартиру, яка є предметом спору, на користь третіх осіб.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено частково.

Накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

В іншій частині заявлених вимог відмовлено.

Не погоджуючись із ухвалою суду, представник АТ «Дельта Банк» Савчак Я.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала була винесена з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

На обґрунтування апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції не враховано, що накладення арешту на квартиру, що є власністю Банку, порушує право АТ «Дельта Банк» на розпорядження своїм майном, що фактично унеможливлює роботу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб в частині реалізації зазначеного майна, з метою подальшого задоволення вимог кредиторів, створюючи перешкоди, що призводить до перешкоджання здійснення функцій, у тому числі дотримання процедури ліквідації АТ «Дельта Банк».

Представник АТ «Дельта Банк» в суді апеляційної інстанції підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, ухвалу суду скасувати та відмовити позивачу у забезпеченні позову шляхом накладення арешту.

ОСОБА_1 , його представник та приватний нотаріус КМНО Рогач В.В. в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, причину неявки суду не повідомили.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, що не з`явились.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що заявником достатньо обґрунтовано та доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Колегія суддів з таким висновком суду не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред?явлення позову, так і на будь - якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмету спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов?язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Як убачається із матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , звернувся до суду із позовом до ПАТ «Дельта Банк», треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м. Києві, ПНКМНО Рогач В.В. , про скасування запису про право власності. Просив суд:

- скасувати запис про право власності 32523478 дата, час державної реєстрації 19.07.2019 року 13:16:46, вчиненого державним реєстратором: приватним нотаріусом Рогач Вадимом Вікторовичем, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ, яким зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» ;

- стягнути судові витрати та витрати на правничу допомогу з відповідача.

Так, ч.1 ст.151 ЦПК України встановлені вимоги до змісту заяви про забезпечення позову, серед яких: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціна позову, про забезпечення якого просить заявник: пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

Разом із тим, відповідно до ч.4 ст. 150 ЦПК України Не допускається забезпечення позову шляхом накладення арешту на заробітну плату, пенсію та стипендію, допомогу по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, яка виплачується у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітністю та пологами, по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, на допомогу, яка виплачується касами взаємодопомоги, благодійними організаціями, а також на вихідну допомогу, допомогу по безробіттю, на майно або грошові кошти неплатоспроможного банку, а також на майно або грошові кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Ця вимога не поширюється на позови про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, про відшкодування збитків, заподіяних злочином.

Суд першої інстанції не звернув увагу на те, що виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 02.03.2015 за № 51 «Про запровадження тимчасової адміністрації у Публічному акціонерному товаристві «Дельта Банк» згідно з яким з 03.03.2015 запроваджено тимчасову адміністрацію та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів. На даний час процедуру ліквідації ПАТ «Дельта Банк» продовжено до 04.10.2020 року.

24.07.2019 року приватним нотаріусом Рогач В.В. було зареєстровано квартиру АДРЕСА_1 за ПАТ «Дельта Банк» в результаті звернення стягнення на предмет іпотеки.

На час розгляду заяви про забезпечення позову спірна квартира перебувала у власності банку, який є неплатоспроможним.

Відповідно до ч.4 ст. 150 ЦПК України існує пряма заборона закону забезпечувати позов шляхом накладення арешту , а тому колегія суддів вважає, що судом першої інстанції невірно застосовані норми процесуального закону та винесено ухвалу , яка не відповідає вимогам закону.

За таких обставин , ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Колегія суддів вважає, що при цьому позивач не позбавлений можливості звернутися до суду із заявою про забезпечення позову іншим шляхом, передбаченим ст.. 150 ЦПК України.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту , заборони відповідачу чи його представникам чи іншим третім особам вчиняти будь-які дії направлені на проникнення до житла, виселення мешканців квартири, забороною перебувати, змінювати замки, чинити опір у користуванні та мешканні ОСОБА_5 та його родині, виселяти ОСОБА_1 та його родину, вчинювати будь-які реєстраційні дії або вселення інших осіб у квартиру АДРЕСА_1 повинно бути відмовлено.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства «Дельта Банк» Савчака Ярослава Олеговича задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року скасувати та у забезпеченні позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 22 червня 2020 року.

Суддя - доповідач:

Судді :