Справа № 219/9739/17
Провадження №2/369/1247/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Одинцов О.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві заяву про закриття провадження по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Капітель» про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

18 травня 2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача. Вказав, що предметом позову є стягнення заборгованості за кредитним договором. На даний час позивачем зареєстровано за собою право власності на іпотечну квартиру. Тому на час розгляду справи відсутній предмет спору. Тому просив суд закрити провадження по справі через відсутність предмету спору на підставі ст.255 ч.1 п.2 ЦПК України.

У підготовче судове засідання сторони не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Представник позивача надіслав клопотання про відкладення розгляду справи. Разом з тим, неявка сторін не перешкоджає вирішенню клопотання про закриття провадження по справі.

Дослідивши подану заяву, предмет та підстави позову, суд приходить до висновку, що подана заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що у вересні 2017 року ПАТ «Укрсоцбанк» звернувся до суду з даним позовом. Просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «Будівельна група «Капітель» заборгованість за кредитним договором в розмірі 39 121,27 дол. США.

05.06.2008 року в якості забезпечення виконання зобов`язань за договорам кредиту №406/183/08-Ж від 05.06.2008 року, між Позивачем та ОСОБА_1 було укладено Договір застави (Іпотеки) № 04/1-322, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріально округу Ковальчуком С.П. та зареєстрованого за № 5477, відповідно до якого в іпотеку Банку було передано майнові права вимоги на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

На підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 44456074 від 06.12.2018 14:45:12, Державним реєстратором Київської обласної філії комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області, ОСОБА_3 , було змінено власника квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка виступала предметом забезпечення за вище вказаним Кредитним договором, шляхом перереєстрації прав власності на ПАТ «Укрсоцбанк» та внесенням до Державного реєстру відповідного запису про право власності № 25071562.

Підставою виникнення права власності, що зазначена у Витягу з Реєстру є : Договір застави (іпотеки) №04/1-322, серія та номер: 5477, виданий 05.06.2008, видавник: Приватний нотаріус КМНО Ковальчук С.П.; Договір про внесення змін до Договору застави(іпотеки)№04/1-322 від 05.06.08р серія та номер 3688, виданий 02.06.10р, видавник Приватний нотаріус КМНО Ковальчук С.П.; Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, серія та номер: 2508, виданий 05.09.2018, видавник: АТ "УКРСОЦБАНК..

Відповідно до ст. 255 ЦПК України провадження по справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Так, ЦПК України передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, проте одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю - уже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем закріплено альтернативну зміну предмета або підстав позову.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки : виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстав позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов`язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов`язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору.

Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад,ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2ст.16ЦК України наведене орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті. Предметом позову є позовні вимоги.

Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року за № 5.

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем.

У П.4.7 Договору застави (іпотеки) зазначено, що Іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів, зокрема п.4.7.3 шляхом передачі Іпотекодержателю права власності на Предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань, встановленою статтею 37 Закону України «Про іпотеку».

Даний спосіб стягнення є, в розуміння ст.36 ЗУ «Про іпотеку», одним із шляхів позасудового врегулювання та передбачає передачу іпотекодержателю право власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому ст.37.3У «Про іпотеку».

Відповідно до положень статті 37 Закону України "Про іпотеку", іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки.

Згідно ст.36 ЗУ «Про Іпотеку», після завершення позасудового врегулювання будь-які наступні вимоги іпотекодержателя щодо виконання боржником основного зобов`язання є не дійсними.

Відповідно до абз.4 ст.29 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», у разі набуття обтяжувачем права власності на предмет забезпечувального обтяження відповідне зобов`язання, забезпечене обтяженням, вважається повністю виконаним і обтяжувач не вправі пред`являти боржнику інші вимоги у зв`язку з виконанням цього зобов`язання.

Таким чином, на даний час предмет даного спору відсутній в зв`язку з втратою Позивача права пред`являти Відповідачам будь-які вимоги після набуття Позивачем права власності на предмет забезпечувального обтяження, а саме на квартиру яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданого клопотання та його задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 255, ст.257 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Провадження по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група «Капітель» про стягнення заборгованості - закрити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 18 травня 2020 року.

Суддя Н.С. Пінкевич