Справа № 309/2629/19
Провадження № 2/309/111/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі судді Довжанин М.М.

за участю секретаря судового засідання Данило І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та виключення запису про земельну ділянку із Державного земельного кадастру,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Хустського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, в якому просить:

скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,2395 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253, кадастровий номер :01:001:069, яка належить ОСОБА_2 , зобов`язавши Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області виключити з Державного земельного кадастру запис, щодо державної реєстрації земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,2395 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253, кадастровий номер :01:001:069, яка належить ОСОБА_2 ;

стягнути з ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , сплачений судовий збір, в сумі 768, 40 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що згідно договору дарування від 17 серпня 1999 року, він набув у приватну власність житловий будинок з надвірними побудовами, розташований на земельній ділянці площею 0,48 га, що знаходиться по АДРЕСА_2 , від своєї матері ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі рішення від 22 жовтня 1999 року 10 сесії 23 скликання Сокирницької сільської ради, за яким зокрема встановлюється право власності на земельні ділянки: 0,135 га, 0,15 га, 0,174 га, 0,079 га, земельні ділянки розташовані на території Сокирницької сільської ради, він виготовив Державний акт на право приватної власності на землю серія Р2 №259625.

Він виявив намір упорядкувати належні йому земельні ділянки у відповідності до чинного законодавства, тобто внести належні йому землі до Державного земельного кадастру. У зв`язку з чим звернувся із відповідною заявою до відділу у Хустському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області. За наслідком розгляду заяви він отримав рішення про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 06.06.2019 року, згідно якого державним кадастровим реєстратором відділу у Хустському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області розглянуто заяву про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру від 05.06.2019 р. разом з доданими до неї документами та відповідно до Порядку ведення Державного земельного кадастру, прийнято рішення про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру, з таких підстав: XSD Схема наявні зауваження щодо валідності електронного документу. Перетин ділянок з ділянкою :01:001:0691, площа співпадає на 11.3995%.

З метою з`ясування, яка саме частина земельної ділянки перетинається із іншою земельною ділянкою, він звертається в ТОВ «Хуст-Земля Карпат», яке виготовляє викопіювання із чергового кадастрового плану із зазначенням факту розбіжностей на земельну ділянку ОСОБА_1 , згідно якого він дізнався, що порушує межі належної йому земельної ділянки, земельна ділянка, яка належить сусідові відповідачу ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку відповідач набув на підставі договору дарування від 25.10.2017 року, кадастровий номер :01:001:0691 згідно інформаційної довідки із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 29.07.2019 року.

Вказану земельну ділянку відповідач ОСОБА_2 набув від своєї матері відповідачки ОСОБА_5 , яка перебувала у її власності на підставі рішення 10 сесії 23 скликання Сокирницької сільської ради від 22 жовтня 1999 року, згідно якого за дворогосподарством ОСОБА_6 значиться - 0,0700 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, за адресою: АДРЕСА_3 ; 0,2575 га рілля; 0,0770 га сінокосів.

Для позивача є незрозумілим, яким чином його сестра виготовила проект землеустрою, а згодом і кадастровий номер на вказану земельну ділянку на 0,2395 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд присадибна ділянка), оскільки вона мала у власності лише 0,0700 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Навіть у тому випадку, якщо ОСОБА_7 , змінювала цільове призначення земельної ділянки, Сокирницька сільська рада повинна була відмовити у наданні дозволу на розробку детального плану, оскільки її земельна ділянка порушує межі його земельної ділянки.

Зазначає, що вказана земельна ділянка належала його матері ОСОБА_4 з 1975 року на підставі рішенням № 5 виконкому Сокирницької сільської ради депутатів трудящих від 30 січня 1975 року та плану забудови земельної ділянки і відповідно до вказаних документів, «спірна» частина земельної ділянки належала ОСОБА_4 , а з 1999 року позивачу ОСОБА_1 , тобто земельна ділянка належить йому вже близько 20 років. Вона є огороджена бетонним парканом, якому вже більше 30 років (зі сторони вул. Центральної). Що стосується паркану, який розмежовує земельну ділянку із відповідачем ОСОБА_2 , то зазначає, що він також виготовлений із бетону самим відповідачем за усним погодженням із позивачем, який дозволив вийти ОСОБА_2 за межі своєї земельної ділянки на 80 см.

Зазначає, що близько 3-х років тому його сестра - відповідачка ОСОБА_7 приходила до нього з проханням підписати документи на погодження межі земельної ділянки, оскільки вона мала намір подарувати будинок та земельну ділянку своєму синові - відповідачу ОСОБА_2 . Довіряючи своїй сестрі, він підписав всі надані нею документи, навіть не здогадуючись, що вказані документи порушують його право власності на земельну ділянку.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися. Представником позивача до суду подано заяву про розгляд справи й його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують та просять позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилися. Представником відповідача ОСОБА_9 до суду подано заяву про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позовних вимог заперечують з мотивів, викладених у відзиві на позов та просять відмовити у задоволенні позову.

Відповідачка ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, через розміщення оголошення на офіційному вебсайті суду. Причини неявки суду невідомі.

Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі.

У відзиві на позовну заяву ОСОБА_6 , Головне управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області просить відмовити у задоволенні позову з підстав недоведеності позовних вимог належними і допустимими доказами, оскільки позивач не довів наявність факту порушень своїх прав та законних інтересів. Вважає, що відповідач ОСОБА_2 набув право власності на спірну земельну ділянку відповідно до вимог чинного законодавства на підставі рішення уповноваженого органу у визначеному законом порядку і дане право зареєстроване належним чином. Також у відзиві зазначає, що чинним законодавством встановлена процедура прийняття рішення щодо внесення відомостей до Державного земельного кадастру державним кадастровим реєстратором і управління Держгеокадастру не має повноважень приймати такі рішення.

Відповідно до ст.ст. 211, 223 та ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне:

У судовому засіданні встановлено, що згідно державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 № 259625 від 26.06.2003 р. ОСОБА_1 є власником земельної ділянки для обслуговування житлового будинку і господарських споруд та ведення особистого підсобного господарства площею 0,538 га, що розташована на території Сокирницької сільської ради с. Сокирниця, виданого на підставі рішення 10 сесії 23 скликання Сокирницької сільської ради народних депутатів від 22 жовтня 1999 року.

Згідно плану меж земельної ділянки дана земельна ділянка складається з чотирьох окремих ділянок - ділянка 1 площею 0,079 га кадастровий номер :01:001:0382, ділянка 2 площею 0,15 га кадастровий номер :01:002:0501, ділянка 3 площею 0,174 га кадастровий номер :01:002:0502, ділянка 4 площею 0,135 га кадастровий номер :01:002:0503.

Як вбачається з відповіді Сокирницького сільського голови ОСОБА_10 на адвокатський запит № 122 від 05.04.2019 року, за дворогосподарством ОСОБА_6 рахується 0,0790 га землі для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_3 , а також 0,1350 га рілля; 0,3240 га сінокосів.

Крім того, судом досліджено договір дарування від 17.08.1999 року, посвідчений державним нотаріусом Король О.Ю. та зареєстрований в реєстрі №7609, за яким ОСОБА_1 набув у власність житловий будинок з надвірними побудовами, що знаходиться у АДРЕСА_4 .

Як вбачається з рішення № РВ-019 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру Державного кадастрового реєстратора відділу у Хустському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 06 червня 2019 року, позивачу ОСОБА_1 відмовлено у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру з підстав невідповідності електронного документа установленим вимогам, а саме: XSD Схема наявні зауваження щодо валідності електронного документу. Перетин ділянок з ділянкою :01:001:0691, площа співпадає на 11.3995%.

З викопіювання з кадастрової карти (плану) слідує, що в межах земельної ділянки позивача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_4 згідно Державного акту на право приватної власності на землю Р2 №259625, знаходиться земельна ділянка відповідача ОСОБА_2 , кадастровий номер :01:001:0691, площа співпадає на 11,3995%.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна сформованого 29.07.2019 року № 175486993, земельна ділянка, кадастровий номер 00:01:001:0691 площею 0,2395 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), належить відповідачу ОСОБА_2 та розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Державну реєстрацію земельної ділянки 06.10.2017 року здійснив відділ у Хустському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що підставою набуття у власність відповідачем ОСОБА_2 вищевказаної земельної ділянки є договір дарування від 25.10.2017 року, посвідчений приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Шкарампота В.Д. та зареєстрований у реєстрі за № 2351, за яким земельна ділянка, яка є предметом цього договору належала дарувальнику - відповідачці ОСОБА_11 на праві власності згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії ЗК-013 № 22174, виданого 26.06.2003 року Сокирницькою сільською радою Хустського району на підставі рішення 10 сесії 23 скликання Сокирницької сільської ради від 22 жовтня 1999 року.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 78 ЗК України право власності на землю це право володіння, користування і розпорядження земельною ділянкою.

Право власності на землю відповідно до ч.2 ст.78 ЗК України набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Відповідно до ч.1 ст.116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю (ч. 1 ст. 152 Земельного кодексу України).

Частина 2 ст.152 ЗК України зазначає, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

У разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, відповідно до ч.1 ст.155 ЗК України такий акт визнається недійсним.

Відповідно до ст.378 ЦК України право власності особи на земельну ділянку може бути припинене за рішенням суду у випадках, встановлених законом.

Зі змісту ст. 125 ЗК України вбачається, що право власності на земельну ділянку виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Згідно ст.126 ч.1 Земельного Кодексу України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Згідно пп. 9, 10 п. 5 розділу VII Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про Державний земельний кадастр» до 1 січня 2013 року державна реєстрація земельних ділянок, які передаються у власність із земель державної чи комунальної власності, здійснюється з видачею державних актів на право власності на земельні ділянки. Реєстрація державних актів на право власності здійснюється у книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі.

Документи, якими було посвідчено право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, видані до набрання чинності цим Законом, є дійсними.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджатися своїм майном.

Відповідно до ст. 393 ЦК України, правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується, власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта.

Згідно до ст.1 Закону України «Про Державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки - це внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. Кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування.

Згідно пункту 4 частини 6 статті 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр», знаходження в межах земельної ділянки, яку передбачається зареєструвати, іншої земельної ділянки або її частини є підставою для відмови у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки.

Відповідно до п. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Відповідно до п.п. 4, 5 Порядку ведення Державного земельного кадастру затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 року № 1051 ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи.

Держателем Державного земельного кадастру є Держгеокадастр.

Функції адміністратора Державного земельного кадастру виконує визначене Держгеокадастром за погодженням з Мінекономіки державне підприємство, яке належить до сфери управління Держгеокадастру.

До складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених Законом України «Про Державний земельний кадастр» та цим Порядком.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

ОСОБА_1 пред`явив в суд позов про захист його права власності на земельну ділянку шляхом скасування державної реєстрації земельної ділянки, яка накладається на земельну ділянку позивача, тобто спірні правовідносини обумовлені незгодою позивача, який є власником земельної ділянки, з правомірністю набуття ОСОБА_2 права власності на земельну ділянку, до складу якої увійшла земельна ділянка позивача на підставі договору дарування, серія та номер 2351 виданого 25.10.2017 року, а тому предметом розгляду в цій справі є не рішення державного реєстратора про відмову у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру як суб`єкта, наділеного владно-управлінськими функціями, а порушення відповідачами права позивача розпоряджатися своєю власною земельною ділянкою. Вказане свідчить про приватноправовий характер спору.

З огляду на наведене суд приходить висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі.

Згідно вимог ст. 133 ч.1 ЦПК України - судові витрати складаються із судового збору та інших витрат пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до вимог ст. 141 ч.2 п.1 ЦПК України - у разі задоволення позову на відповідача покладаються судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

Керуючись ст.ст. 2, 10-13, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Скасувати державну реєстрацію земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,2395 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253, кадастровий номер :01:001:069, яка належить ОСОБА_2 , зобов`язавши Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області виключити з Державного земельного кадастру запис, щодо державної реєстрації земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,2395 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253, кадастровий номер :01:001:069, яка належить ОСОБА_2 .

Стягнути з ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , сплачений судовий збір в сумі 768,40 гривень.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.