Постанова

Іменем України

01 липня 2020 року

м. Київ

справа № 405/2497/17

провадження № 61-47366св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Луспеника Д. Д.

суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І., Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Черняк Ю. В.,

учасники справи:

позивач - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області,

відповідач - Управління Держпраці в Кіровоградській області,

треті особи: ОСОБА_1 , Державне підприємство «Український науково-дослідний інститут промислової медицини»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 квітня 2018 року у складі судді Іванової Л. А. та на постанову Кропивницького апеляційного суду від 17 жовтня 2018 року у складі колегії суддів: Авраменко Т. М., Суровицької Л. В., Черненка В. В.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2017 року Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області звернулося до суду з позовом до Управління Держпраці в Кіровоградській області, третя особа: ОСОБА_1 про визнання недійсними та скасування інформаційної довідки про умови праці, доповнень до інформаційної довідки про умови праці та акту за формою П-4.

Позовна заява мотивована тим, що 04 травня 2017 року до нього звернувся ОСОБА_1 із заявою про призначення йому страхових виплат у зв?язку з професійним захворюванням, що сталось за час роботи на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК».

Вказував, що наказом Управління Держпраці у Кіровоградській області від 22 лютого 2017 року № 05-П було створено комісію з розслідування причин виникнення професійних захворювань у ОСОБА_1 та складено інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_1 № 01-22-03/2748 від 02 вересня 2016 року з визначенням факторів виробничого середовища та трудового процесу на підставі даних, наданих ДП «СхідГЗК» на запит начальника Маловисківського міжрайонного управління Головного управління Держсанепідемслужби у Кіровоградській області.

Згідно з наданими роботодавцем даними атестації робочих місць за умовами праці робочого місця: гірник підземний дільниця № 21 (спуск-підйом) максимальні значення ГДК шкідливих виробничих факторів складали: пил - 1,4мг/м3, шум - 92 дБА.

З матеріалів розслідування вбачається, що після обстеження в Державному підприємстві «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» до Управління Держпраці в Кіровоградській області було направлено запит № 08/21-1998 від 07 жовтня 2016 року на складання доповнення до довідки з проханням надати дані по показникам запиленості, шуму, обводнювання, тяжкості праці за період роботи гірничим майстром на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК» та вогнетривником мартенівського цеху комбінату «Криворіжсталь».

На зазначений запит ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» Управління Держпраці в Кіровоградській області було виготовлено доповнення до інформаційної довідки за № 01-22-03/5033 від 06 грудня 2016 року та уточнення № 01-22-03/402 від 31 січня 2017 року, в яких надано показники шкідливих факторів по еквівалентному рівні шуму - 128 дБА, концентрації пилу - 7,8 мг/м3, а попередню інформаційну довідку № 01-22-03/402 від 31 січня 2017 року, за виключенням по мікроклімату, визнано такою, що втратила чинність. Вказані доповнені показники були надані відповідно до даних санітарно-гігієнічних характеристик умов праці робітників Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» ОСОБА_2 від 14 березня 2012 року № 17 та ОСОБА_3 від 24 березня 2006 року № 21. Ці дані були враховані ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» при встановленні зв`язку захворювання з умовами праці, що відображено в медичному висновку № 186 від 14 лютого 2017 року.

Зазначав, що відповідачем, в порушення вимог порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом МОЗ України № 614 від 13 грудня 2004 року, при складанні уточнень № 01-22-03/5033 від 06 грудня 2016 року та № 01-22-03/402 від 31 січня 2017 року до інформаційної довідки № 01-22-03/2748 від 02 вересня 2016 року були використані, як аналогічні дані, показники без документального підтвердження того, що дані робочі місця віднесені до групи аналогічних місць, крім того зазначені дані було використано з санітарно-гігієнічних характеристик, у яких закінчився 5-ти річний термін зберігання, тому вказані уточнення до інформаційної довідки слід визнати недійсними та скасувати.

Стверджував, що відповідач не надсилав запитів для надання інформаційних довідок від інших закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, які здійснювали державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємствами, де ОСОБА_1 працював раніше, та відповідачем було проігноровано запит ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» № 08/21-2650 від 28 грудня 2016 року, щодо надання доповнення до інформаційної довідки в частині надання даних концентрації аерозолів фіброгенної дії, рівні виробничого шуму та параметри важкості праці на робочих місцях ОСОБА_1 на Криворізькому державному гірничо-металургійному комбінаті «Криворіжсталь» за професією «вогнетривник мартенівського цеху» з березня 2001 року до червня 2002 року.

Крім того, оскаржувані уточнення до інформаційної довідки було взято до уваги під час розслідування хронічного професійного захворювання хворого та складання акту за формою П-4, тому, у зв`язку із порушеннями, допущеними відповідачем, не можна вважати проведення розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання об`єктивним та таким, яке проведено з дотриманням чинного законодавства, на підставі чого акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4 від 28 лютого 2017 року, затверджений в. о. начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Зябліковим Р. І. 28 лютого 2017 року також слід визнати недійсним та скасувати.

Допущені порушення управлінням Держпраці у Кіровоградській області впливають на вид та розмір страхових виплат, передбачених статтею 36 Закону України «Про загальнообов?язкове державне соціальне страхування».

Крім того, посилався на те, що форма інформаційної довідки та уточнення до інформаційної довідки не відповідають формі, передбаченій додатком 2 до Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого наказом Міністерством охорони здоров`я України від 13 грудня 2004 року № 614 (далі - Порядку № 614).

Уточнивши позовні вимоги, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області просило суд:

визнати недійсними та скасувати інформаційну довідку про умови праці працівника ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» ОСОБА_1 від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748, уточнення до інформаційної довідки від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033, уточнення до інформаційної довідки від 31 січня 2017 року № 01-22-03/402, акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 28 лютого 2017 року;

визнати недійсними та скасувати інформаційну довідку про умови праці працівника ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» ОСОБА_4 від 17 серпня 2016 року № 01-22-03/2531, уточнення до інформаційної довідки від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5035, уточнення до інформаційної довідки від 02 лютого 2017 року № 01-22-03/442, акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 28 лютого 2017 року.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 26 жовтня 2017 року за клопотанням представника позивача до участі у справі залучено правонаступника позивача Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Маловисківському районі Кіровоградської області - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2018 року за клопотанням представника позивача до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача залучено ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини».

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16 лютого 2018 року роз?єднано позовні вимоги Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області до Управління Держпраці в Кіровоградській області, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Державне підприємство «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про визнання недійсними та скасування актів та уточнень до довідок. Виділено в самостійне провадження позовні вимоги до Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання недійсним та скасування акту розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_4 за формою П-4, затвердженого начальником управління Держпраці у Кіровоградській області 28 лютого 2017 року та визнання недійсними та скасування уточнення до довідки від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5035 та уточнення до довідки від 02 лютого 2017 року № 01-22-03/442.

Позовні вимоги управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області до управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання недійсним та скасування акту розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого начальником управління Держпраці у Кіровоградській області 28 лютого 2017 року та визнання недійсними та скасування уточнення до довідки від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033 та уточнення до довідки від 31 січня 2017 року № 01-22-03/402 залишено у справі № 405/2497/17, провадження № 2/405/601/17.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 квітня 2018 року позов Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що використання відповідачем при складанні уточнень від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033, від 31 січня 2017 року № 01-22-03/402 до інформаційної довідки від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748 при визначенні умов праці колишнього працівника ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» ОСОБА_1 санітарно-гігієнічних характеристик умов праці від 14 березня 2012 року № 17 та від 24 березня 2006 року № 21, п`ятирічний строк дії яких минув, але в межах 45-ти років їх зберігання, є цілком обґрунтованим з урахуванням ненадання роботодавцем інших похідних даних та враховуючи ненадання позивачем доказів, які б підтверджували наявність інших даних про умови праці ОСОБА_1 відмінних від використаних відповідачем.

Щодо твердження позивача про те, що відповідачем при складанні оскаржуваних уточнень було використано дані санітарно-гігієнічних характеристик умов праці по робочим місцям, які не належать до групи аналогічних місць відносно робочого місця ОСОБА_1 , та протоколів проведення досліджень важкості та напруженості праці від 05 жовтня 2010 року № 3583 та від 07 жовтня 2010 року № 3698 Смолінської шахти ДП «СхідГЗК», районний суд зазначив, що дії відповідача є обґрунтованими та не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

Щодо позовної вимоги про визнання недійсним та скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4 від 28 лютого 2017 року, як такого, який було складено на підставі неправильних показників умови праці колишнього працівника ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» ОСОБА_1, суд першої інстанції вважав, що такі є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Короткий зміст судового рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Кропивницького апеляційного суду від 17 жовтня 2018 року апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області залишено без задоволення, а рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 квітня 2018 року без змін.

Судове рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачем не надано суду доказів того, що порушено порядок встановлення зв`язку захворювання ОСОБА_1 з умовами праці, розслідування причин та облік випадків хронічних професійних захворювань, встановлених Порядком № 1232.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2018 року до Верховного Суду, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області мотивована тим, що висновки судів попередніх інстанцій про відсутність підстав для задоволення позову є необґрунтованими та зробленими з порушенням пунктів 1.12, 1.21, 1.23 Порядку № 614.

Зазначає, що при надані уточнюючих даних про умови праці колишнього працівника Смолінської шахти ОСОБА_1 , який працював гірником підземним на дільницях № 21, № 6, майстром гірничим підземної дільниці на дільницях № 3, 5. 6, Управління Держпраці використало дані, наведені у санітарно-гігієнічній характеристиці ОСОБА_2 , який працював підземним прохідником-підривником, гірничим майстром підземним на дільниці № 3 заступником начальника дільниці № 4 та гірничим майстром дільниці № 17 та ОСОБА_3 , який працював підземним гірником очисного забою, підземним гірничим майстром дільниці, заступником начальника дільниці № 5, вказавши концентрацію пилу 7,8 мг/м3 та еквівалентний рівень шуму 115-128 дБА без жодного документального підтвердження того, що дані робочі місця віднесені до групи аналогічних місць. До того ж, із вказаних санітарно-гігієнічних характеристик не можливо визначити, на якому робочому місці було перевищення гранично допустимої концентрації, оскільки шкідливі фактори у зазначених вказані в санітарно-гігієнічних характеристиках сукупності за умовами праці робочих місць прохідника, гірником очисного забою та заступником начальника дільниці № 5.

Вважає, що довідка може надаватися роботодавцем стосовно конкретного працівника, а не робочих місць. Ухвалюючи рішення суд взяв до уваги інформацію директора шахт Смолінської та Новокостянтинівської від 27 грудня 2017 року № 01-02-03/5191-11, в якій зазначалося, що основні завдання, які виконувалися за професіями робочих місць апаратника очистки шахтних вод, майстра гірничого підземного, електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування з правом ведення електрогазозварювальних робіт, електрогазозварника дільниці 21, кріпильника підземного, технологічний процес на шахті з моменту її відкриття не змінювався. Дану інформацію надано роботодавцем під час розгляду справи у суді. Проте, в розумінні пункту 1.23 Порядку 614 така інформація повинна надаватися на час дії санітарно-гігієнічних характеристик ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які було використано під час складання уточнення до інформаційної довідки про умови праці ОСОБА_1 , а не після складання оскаржуваного уточнення до інформаційної довідки.

Отже, при складанні спірних уточнень до інформаційної довідки відповідачем безпідставно використані дані санітарно-гігієнічної характеристики ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які значно перевищують показники, зазначені в інформаційній довідці від 15 лютого 2017 року та гранично допустимі межі шкідливих факторів умов праці, що були надані підприємством для включення до вказаної інформаційної довідки.

Доводи осіб, які подали відзив на касаційну скаргу

У січні 2019 року ОСОБА_1 подав відзив на касаційну скаргу, у якому зазначив, що право позивача на оскарження уточнень до інформаційних довідок не підлягає захисту судом.

Вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

У січні 2019 року Управління Держпраці в Кіровоградській області подало відзив на касаційну скаргу, у якому зазначило, що доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, отже, задоволенню не підлягають.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

У листопаді 2018 року касаційна скарга надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою судді Верховного Суду Антоненко Н. О. від 06 грудня 2018 року відкрито касаційне провадження та витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 квітня 2020 року справу призначено судді-доповідачеві Лідовцю Р. А.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2020 року справу призначено до розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

ОСОБА_1 , 1976 року народження, на час складення 28 лютого 2017 року акту про розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання мав загальний трудовий стаж 21 рік, загальний стаж на Смолінській шахті складав 18 років 3 місяці 16 днів, загальний стаж роботи у шкідливих умовах праці 19 років 01 місяць 07 днів, стаж роботи у шкідливих умовах на інших підприємствах 01 рік 03 місяці 31 день, стаж роботи у шкідливих підземних умовах на Смолінській шахті (добування уранової руди) 17 років 09 місяців 04 дні, який складається із стажу роботи за професією гірника підземного 07 років 09 місяців 28 днів та стажу роботи на посаді майстра гірничого підземної дільниці на Смолінській шахті 09 років 11 місяців 06 днів (том 1, а. с. 13).

Має хронічні захворювання легень (пиловий бронхіт, емфізема, легенева недостатність), а також нижніх кінцівок, зниження слуху, встановлена інвалідність, звільнений з роботи 09 березня 2016 року за станом здоров`я (том 1, а. с. 31).

22 лютого 2016 року Кіровоградська обласна лікарня подала запит на складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці ОСОБА_1 (том 1, а. с. 174).

На запит на складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника при підозрі у нього професійного захворювання (отруєння) Кіровоградської обласної лікарні від 22 лютого 2016 року № 919/11 щодо працівника ДП «Схід ГЗК» шахти «Смолінська» ОСОБА_1 лікарем з гігієни праці ОСОБА_9 було складено інформаційну довідку від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748 про умови праці колишнього працівника ДП «Схід ГЗК» шахти «Смолінська» ОСОБА_1 , затверджену в. о. начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Зябліковим Р. І. 02 вересня 2016 року (том 1, а. с. 13-22).

При складанні інформаційної довідки про умови праці від 02 вересня 2016 року були зазначені відомості на підставі проведеної в 2015 році роботодавцем атестації робочих місць за умовами праці (том 1, а. с. 19).

Український науково-дослідний інститут промислової медицини направив на адресу Управління Держпраці у Кіровоградській області запит про надання інформації по показникам запиленості за період роботи ОСОБА_1 , гірничим майстром Смолінської шахти з 05 квітня 2006 року до 09 березня 2016 року, надати рівень виробничого шуму та чи мало місце обезводнювання на робочому місці за період роботи підземним гірником та гірничим майстром підземної дільниці з 03 березня 1997 року до 13 лютого 2001 року, з 19 березня 2002 року до 09 березня 2016 року, а також надати дані по показникам важкості праці, вимушеності робочої пози за цей період роботи (том 1, а. с. 23).

На запит ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 07 жовтня 2016 року № 08/21-1998 в порядку пункту 1.8 Порядку № 614 на складання доповнення до інформаційної довідки від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748, виданої Управлінням Держпраці в Кіровоградській області працівнику ОСОБА_1 , 1976 р. н., Управлінням Держпраці у Кіровоградській області було надано уточнення від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033 до інформаційної довідки від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748, яке (уточнення) було складено з використанням наданих ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» (лист від 15 листопада 2016 року № 06-13/4725) даних, а також протоколів проведення досліджень важкості та напруженості праці від 05 жовтня 2010 року № 3583 та від 07 жовтня 2010 року № 3698 Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» (том 1, а. с. 24-25).

На запит Українського науково-дослідного інституту промислової медицини Управлінням держпраці у Кіровоградській області були надано відповідь від 06 грудня 2016 року, у якій зазначено, що згідно з листом Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» від 15 листопада 2016 року № 06-13/4728 технологічний процес та умови праці на шахті з моменту її відкриття не змінювалися. Крім того, вказано, що (том 1, а. с. 24-27).

Відповідно до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 28 лютого 2017 року за формою П-4 на ім`я ОСОБА_1 , комісія дійшла висновку про наявність професійного захворювання у хворого ОСОБА_1 , майстра гірничого Смолінської шахти ДП «СхідГЗК» (шкідливі умови праці (пил, охолоджуючий мікроклімат, обводненість, шум), професійне захворювання виникло за таких обставин: тривалий термін праці під впливом шкідливих виробничих факторів обумовлених технологічним процесом на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК»; причина виникнення професійного захворювання: тривалий термін праці під впливом шкідливих виробничих факторів обумовлених технологічним процесом на Смолінській шахті ДП «СхідГЗК»: запиленість повітря робочої зони: максимальна: 7,8 мг/м3, середня 2,3-2,7 мг/м3, мікроклімат - температура повітря 12-15 С°, відносна вологість повітря - 96-98%; рівень шуму - 115-128 дБА (том 1, а. с. 30-32). Ці дані були враховані ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» при встановленні зв`язку захворювання з умовами праці, що відображено в медичному висновку від 14 лютого 2017 року № 186.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Відповідно до частини другої розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Положенням частини другої статті 389 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) встановлено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області задоволенню не підлягає.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Частиною першою статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувані судові рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами першою та третьою статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючих громадян щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, охорони життя та здоров`я визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» відповідно до основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» Фонд соціального страхування України є органом, який здійснює керівництво та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням, провадить акумуляцію страхових внесків, контроль за використанням коштів, забезпечує фінансування виплат за цими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування та здійснює інші функції згідно із затвердженим статутом.

Підстави, процедура складання та вимоги щодо форми інформаційної довідки про умови праці (санітарно-гігієнічна характеристика умов праці), регламентовані Порядком № 614.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри у працівника професійного захворювання (отруєння) (далі - санітарно-гігієнічна характеристика) та є лише одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння).

Згідно з пунктом 1.9 Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка), яка наведена в додатку 2, на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збереженні останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції Фонду.

Відповідно до пункту 1.8 Порядку № 614 лікувально-профілактичні заклади, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запит в заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики.

Згідно з пунктом 1.26 Порядку № 614 у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою саме заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку.

Висновок про наявність хронічного професійного захворювання встановлює лікувально-профілактичний заклад.

Захист прав, свобод та інтересів працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, здійснюється у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

За змістом статті 22 Закону України «Про охорону праці», пунктів 10, 13, 38 та 58 Порядку № 614 роботодавець повинен організувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов`язаний своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку.

Зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини та причини нещасного випадку за відповідною формою.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначається Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 (далі - Порядок № 1232).

За змістом пунктів 67, 68 Порядку № 1232 спеціалізовані профпатологічні лікувально-профілактичні заклади проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз професійного захворювання. Діагноз професійного захворювання може бути змінений або відмінений спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень та повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу професійного захворювання покладається на керівників таких закладів та голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу професійного захворювання оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи «Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України», у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки.

Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. Висновок медичного закладу про встановлення діагнозу професійного захворювання у ОСОБА_1 ні він, ні роботодавець не оскаржили.

Відповідно до пункту 1.12 Порядку № 614 при виникненні підозри на профзахворювання (профотруєння) після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі захворювання на пухлини тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями.

Згідно з положеннями пункту 1.23 Порядку № 614 санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом п`яти років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, тобто, зазначений випадок використання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці протягом п`яти років стосується випадку, якщо працівник в цей термін є працюючий і умови праці працівника за цей час не змінились.

Разом з тим, відповідно до положень пункту 1.22 Порядку № 614 термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики у відповідних закладах і підприємствах становить 45 років, таким чином, 45-річний термін зберігання санітарно-гігієнічної характеристики дозволяє використовувати дані про умови праці із санітарно-гігієнічної характеристики умов праці при складанні Інформаційної довідки, доповнень (уточнень) для працівників, які у відповідний період працювали на відповідному підприємстві, у відповідному цеху та дільниці, за відповідними професіями та виконували ті ж самі функціональні обов`язки, а на теперішній час відсутня можливість отримання даних про їх умови праці, тобто, при складанні Інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння), а також доповнень (уточнень) до неї, на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка про умови праці, доповнення (уточнення) до неї складається на підставі даних трудової книжки, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, термін зберігання якої не перевищує 45 років.

Згідно з пунктом 82 Порядку № 1232 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, результатів обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів виконавчої дирекції Фонду і представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці джерелами радіаційного випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого.

Відповідно до пункту 86 Порядку № 1232 за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 згідно з додатком 17.

Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відмовляючи у задоволенні позову, суди, на підставі належно оцінених доказів, поданих сторонами, виходили з того, що при проведенні процедури розслідування професійного захворювання ОСОБА_1 та складення оспорюваних документів (уточнення від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033 до інформаційної довідки від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748), використання відповідачем наданих ДП «Схід ГЗК» шахта «Смолінська» даних, а також протоколів проведення досліджень важкості та напруженості праці від 05 жовтня 2010 року № 3583 та від 07 жовтня 2010 року № 3698 Смолінської шахти ДП «СхідГЗК», є цілком обґрунтованим.

Отже, дії відповідача по використанню зазначеної санітарно-гігієнічної характеристики умов праці при визначенні умов праці ОСОБА_1 є правомірними та не суперечать положенням пункту 1.12 Порядку № 614.

При цьому суди правильно виходили із того, що причини виникнення професійного захворювання встановлюються шляхом проведення розслідування відповідною комісією, яка приймає певне рішення за результатами такого розслідування виходячи з оцінки умов праці працівника, яка здійснюється на підставі документів, наведених у пункті 82 Порядку № 1232, серед яких, матеріали раніше проведеної атестації робочих місць, результати обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, заключних актів періодичних медичних оглядів тощо.

Отже, враховуючи, що комісією при розслідуванні професійних захворювань береться до уваги вся сукупність отриманих нею даних в межах конкретно визначених умов праці відповідного працівника з перелічених у пункті 82 Порядку № 1232 документів та матеріалів для визначення основних умов, обставин і причин виникнення професійного захворювання, судом відзначається, що оскаржуване позивачем уточнення до інформаційної довідки від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033 відповідно до положень пункту 1.3, Порядку № 614 є лише частиною з переліку документів, з урахуванням яких в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом виробничих факторів і трудового процесу з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання.

Надаючи оцінку обґрунтованості доводів позивача у частині позовних вимог щодо визнання недійсним та скасування акту розслідування хронічного професійного захворювання хворого ОСОБА_1 за формою П-4, затвердженого 28 лютого 2017 року начальником управління Держпраці у Кіровоградській області, з тих підстав, що зазначений акт було складено з урахуванням оскаржуваного позивачем уточнення від 06 грудня 2016 року № 01-22-03/5033 до інформаційної довідки від 02 вересня 2016 року № 01-22-03/2748 судами враховано, що за наведених вище обставин та досліджених доказів на їх обґрунтування, враховуючи не наведення позивачем інших підстав невідповідності оскаржуваного акту вимогам Порядку № 1232, суди дійшли правильного висновку про необґрунтованість позовних вимог.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення в оскаржуваних судових рішеннях, питання вичерпності висновків судів попередніх інстанцій, Верховний Суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені у касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правильних по суті висновків судів.

Отже, доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального та процесуального права й зводяться до необхідності переоцінки судом доказів, що на підставі статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.

Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи касаційної скарги висновків судів попередніх інстанцій не спростовують, на їх законність та обґрунтованість не впливають, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 409, 410, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 квітня 2018 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 17 жовтня 2018 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді:Д. Д. Луспеник І. А. Воробйова Б. І. Гулько Р. А. Лідовець Ю. В. Черняк