Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/370/20
Провадження по справі 2/281/88/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2020 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судового засідання Островської І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Лугини цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

09.04.2020 ОСОБА_1 звернулася до Лугинського районного суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, ОСОБА_3 . На день смерті ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 одна. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на земельні ділянки. У визначений законодавством строк позивач не звернулася та не подала відповідної заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після смерті матері, оскільки хворіла.

З відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 лише 07.04.2020, але приватний нотаріус відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину посилаючись на те, що ним було подано документи, щодо прийняття спадщини після смерті матері після спливу шестимісячного строку.

Враховуючи викладене, просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бовсуни, Лугинського району Житомирської області.

Позивач в судове засідання не з`явилася, однак надіслала на адресу суду заяву з клопотанням про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити.

Відповідач в судове засідання не з?явилася, однак подала до суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, проти задоволення позову не заперечує.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив, що за змістом частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Враховуючи, що сторони надали згоду на розгляд справи у їх відсутність відповідно до ч. 3ст. 211 ЦПК України, при цьому відповідач визнав позовні вимоги і його заява в частині визнання позовних вимог не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд вважає за можливе розглянути справу по суті без участі сторін та без фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв`язку, об`єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

У відповідності до вимог ст. ст. 13, 81, ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом на підставі у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст. 3ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно вимог ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди, як органи державної влади, зобов`язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

На підставі належних та достовірних доказів встановлено, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису № 9.

Згідно довідки з Бовсунівської сільської ради Лугинського району Житомирської області № 364 від 07.04.2020 на день смерті ОСОБА_3 (актовий запис про смерть №23 від 30.11.2018 року) проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , разом з нею ніхто не проживав та зареєстрований не був.

Маючи намір прийняти спадщину, 07.04.2020 позивач звернулася до приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу та подала необхідні документи, щодо прийняття спадщини після смерті своєї матері - ОСОБА_3 . Як вбачається з листа приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу Можарівської Н.В. від 07.04.2020 за № 48, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у вирішенні питань про оформлення її спадкових прав на підставі ст. ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України та рекомендовано звернутися до Лугинського районного суду Житомирської області з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Виходячи з правового аналізу ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на скрутне матеріальне становище, необізнаність в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини та просив врахувати той факт, що в період в який необхідно було подати заяву про прийняття спадщини позивач хворіла.

На підтвердження того, що вона за станом свого здоров`я пропустила встановлений законом строк для подачі заяви надала довідку № 88 від 23.06.2020 про те, що вона перебувала на амбулаторному лікуванні з 06.05.2019 по 15.05.2019, 27.05.19 по 05.06.2019.

Факт неподання позивачем заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством, підтверджується листом приватного нотаріуса Лугинського районного нотаріального округу Можарівською Н.В. від 07.04.2020 за № 48.

Відповідно до ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до роз?яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

Дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну оцінку, враховуючи, що позивач пропустив встановлений ст.1270ЦК Українишестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: у зв`язку зі станом здоров`я, що унеможливило його своєчасне звернення до нотаріальної контори, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного вище обґрунтування та керуючись ст. ст. 12, 13, 76,211, 258-259,263-265,354 ЦПК України, ст. ст.1270,1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини - задовільнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 додатковий строк тривалістю у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бовсуни, Лугинського району Житомирської області.

Рішення суду може бути оскаржене учасниками справи, а також особами, що не брали участі у справі (якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки) - повністю або частково, - шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду у письмовій формі з дотриманням вимог ст.356 ЦПК України, - протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту; учасником справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - з дня отримання копії повного тексту рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску й з інших поважних причин.

Законної сили рішення суду набирає після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

В разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або ухвалення рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.Д. Свинченко