Справа № 947/7291/20
Провадження № 2/947/2404/20
УХВАЛА

09.07.2020

Суддя Київського районного суду м. Одеси Луняченка В.О., розглянувши клопотання адвоката Краснопивцева Олексія Костянтиновича в інтересах відповідача по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення матеріального збитку та моральної шкоди, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди -

ВСТАНОВИВ:

01.04.2020 року до Київського районного суду м. Одеси із позовом в інтересах ОСОБА_1 звернувся його представник адвокат Гудков Сергій Олексійович з вимогами про стягнення з ОСОБА_2 збитків завданих внаслідок ДТП яке сталось 14.09.2019 року о 12:31 години у м. Одесі на перехресті вул. Пушкінської та вул. Успенської у сумі 21241,37 грн., моральної шкоди у розмірі 50000 грн. та судових витрат

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями Київського районного суду м. Одеси від 01.04.2020 року головуючим по справі визначено Луняченко В.О.

Ухвалою суду від 13.04.2020 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного провадження без виклику сторін, із зазначенням відповідачу строку для подання відзиву п`ятнадцяті днів з дня вручення даної ухвали.

06.07.2020 року від адвоката Краснопивцева О.К. який діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та продовження відповідачу строку на подання відзиву.

Клопотання обґрунтовано тим, що стороною відповідача не були отримані всі документи, зазначені у додатках до позову а крім того суд, при наявності клопотання сторони проводить розгляд справи з повідомленням ( викликом) сторін.

Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ).

У відповідності до вимог ч.2 ст. 19 ЦПК цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

За змістом ч. 4 даної статті спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі ( ч.1 ст. 277 ЦПК).

Статтею 279 ЦПК врегульовано особливості розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.

Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, проведення розгляду справи з повідомленням сторін та судовим засіданням за правилами спрощеного провадження є правом а не обов`язком суду, та здійснюється при поданні стороною відповідного клопотання ( або за власною ініціативи ) та при наявності певних умов.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму у 2020 році становить на одну працездатну особу в розрахунку на місяць складає з 01.01.2020 року 2102 грн., з 01.07.2020 року 2197 грн.

Згідно позовної заяви предметом позову є стягнення збитків та моральної шкоди завданих внаслідок ДТП, розмір яких у сукупності не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У клопотанні не зазначено як саме присутність у судовому засіданні учасників справи, їх особисті пояснення, може вплинути на об`єктивність, повноту та всебічність судового розгляду.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 78 ЦПК обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Наявність підстав для стягнення збитків і моральної шкоди повинні доказуватись під час розгляду справи письмовими доказами наданими одночасно із поданням позову, а спростовуються стороною відповідача шляхом надання письмового відзиву та письмових доказів у підтвердження заперечення.

Таким чином суд приходить до висновку що відсутність підстав для зміни порядку розгляду справи у порядку спрощеного провадження з необхідністю виклику учасників справи до судового засідання.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо таки строки законом не визначені, - встановлюються судом ( ч.1 ст. 120).

За змістом ч.7,8 ст. 178 ЦПК відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до вимог ст.. 127 ЦПК суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені , зокрема ст. 178 ( строки подання відзиву ) продовжуються на строк дії такого карантину.

Враховуючи наведене суд вважає що клопотання про продовження строку на подання відзиву підлягає задоволенню, та строк на подання відзиву повинен бути продовженим на строк дії карантину.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 178,279, 353,354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення матеріального збитку та моральної шкоди, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Продовжити розгляд даної справи за правилами спрощеного провадження без виклику сторін.

Продовжити відповідачу строк на подання відзиву на строк дії карантину, у відповідності до вимог ч.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Луняченко В. О.