ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1516/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Міщенко Олена Петрівна, про визначення розміру частки спадкодавця у спільній сумісній власності,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом про визначення розміру частки померлого сина ОСОБА_5 (далі - ОСОБА_5 , спадкодавець) у праві спільної сумісної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 якою останній володів спільно з дружиною ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач).

Позов обґрунтований наступними обставинами. В період шлюбу син позивача ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_2 придбали квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку оформлено на ОСОБА_2 на праві приватної власності. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті відкрилась спадщина, заповіт померлий не складав. Вона як мати, ОСОБА_2 як дружина та ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 , відповідач), ОСОБА_4 (далі - ОСОБА_4 , відповідач), як дочки померлого є спадкоємцями першої черги. Позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Міщенко Олени Петрівни (далі: приватний нотаріус Міщенко О.П., третя особа), була заведена спадкова справа, однак листом від 17.07.2019 нотаріус повідомила його про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт реєстрації права власності на нерухоме майно на ім`я померлого ОСОБА_5 .

Посилаючись на положення сімейного законодавства, які визначають презумпцію права спільної сумісної власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу, та рівність часток майна дружини та чоловіка у спільному майні, позивач просить визначити, що частка спадкодавця ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності на вищевказану квартиру становить Ѕ її частину.

Ухвалою від 26.09.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 27.02.2020 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Шевченко Г.О. подав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Від відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд справи без їх участі.

Третя особа приватний нотаріус Міщенко О.П. в засідання не прибула, причин своєї неявки суду не повідомила, хоча про день час та місце проведення засідання була повідомлена належним чином.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

26.02.1994 ОСОБА_5 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб, у якому в них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась дочка ОСОБА_3 та ІНФОРМАЦІЯ_3 дочка ОСОБА_4 (а.с. 13, 59-60, 62-63).

В період шлюбу подружжя набуло у власність двокімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 7).

Право власності на вищевказану квартиру зареєстроване за ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 19.05.2005 серії НОМЕР_1 , записаний у реєстрову книгу № 428-204 за реєстровим № 44494 від 23.05.2005 (а.с. 7).

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 (а.с. 14).

Згідно з даними витягу зі Спадкового реєстру приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Міщенко О.П. 17.07.2019 відкрито спадкову справу щодо майна померлого ОСОБА_5 № НОМЕР_3 (а.с. 9).

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Міщенко О.П. на звернення ОСОБА_1 від 17.07.2019 (а.с.50) надала письмову відповідь в якій повідомила, що зважаючи на те, що відсутні документи, які підтверджують факт реєстрації права власності на Ѕ частину квартири на ім`я ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 неможливо видати свідоцтво (а.с.50).

Набуття майна за час шлюбу створює презумпцію права спільної сумісної власності подружжя, яка знайшла своє вираження у статті 60 Сімейного кодексу України (далі - СК України), відповідно до положень якої майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Випадки, коли набуте за час шлюбу майно є особистою приватною власністю дружини чи чоловіка, встановлені статтею 57 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини 1 зазначеної норми особистою приватною власністю дружини, чоловіка є майно, набуте нею, ним за час шлюбу, але на підставі договору дарування або в порядку спадкування, майно, набуте нею, ним за час шлюбу, але за кошти, які належали їй, йому особисто.

Аналіз наведених норм сімейного законодавства та положень процесуального закону щодо обов`язку доказування обставин, на які сторони посилаються як підставу своїх вимог і заперечень (статті 12, 81 ЦПК України), дає підстави для висновку, що у разі придбання майна у період зареєстрованого шлюбу спільність майна презюмується, а тягар доказування відсутності спільного майна покладається на сторону, яка це оспорює.

Отже ураховуючи, що квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , була придбана у період зареєстрованого шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_2 дана квартира є об`єктом права спільної сумісної власності.

За приписом статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частина 1 статті 1226 цього Кодексу визначає, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Судом встановлено, що заповіту на випадок своєї смерті ОСОБА_5 не залишив, а тому відповідно до положень статей 1258, 1261 ЦК України право на спадкування усього належного йому майна одержали спадкоємці за законом першої черги, а саме: мати ОСОБА_1 , дружина ОСОБА_2 та їх спільні діти: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Перехід права власності на майно спадкодавця до спадкоємців посвідчується свідоцтвом про право на спадщину (стаття 1296 ЦК України), отримання якого є правом спадкоємця, водночас норма частини 1 статті 1297 ЦК України зобов`язує спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Покладаючи на спадкоємців обов`язок отримання свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, законодавець тим самим забезпечує їх можливістю реалізовувати набуте право власності щодо успадкованого нерухомого майна.

Стаття 71 Закону України «Про нотаріат» визначає, що у разі смерті одного з подружжя свідоцтво про право власності на частку в їх спільному майні видається нотаріусом на підставі письмової заяви другого з подружжя з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видано на половину спільного майна. На підставі письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, за згодою другого з подружжя, що є живим, у свідоцтві про право власності може бути визначена і частка померлого у спільній власності.

За положеннями підпункту 4.15 пункту 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за № 292/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

За положеннями підпункту 4.18 пункту 4 Глави 10 Порядку, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Згідно підпункту 4.21. пункту 4 Глави 10 цього Порядку, при оформленні спадщини як за законом, так і за заповітом нотаріус у випадках, коли із документа, що посвідчує право власності, вбачається, що майно може бути спільною сумісною власністю подружжя, повинен з`ясувати, чи є у спадкодавця той з подружжя, який його пережив і який має право на -1/2 частку в спільному майні подружжя. За наявності другого з подружжя нотаріус видає йому свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, строком не обмежена. Якщо спадкоємців декілька, то кожному із них видається окреме свідоцтво про право на спадщину із зазначенням його частки. Свідоцтво про право на спадщину оформляється в двох примірниках, один з яких залишається в матеріалах спадкової справи.

Аналізуючи зміст наведених законодавчих норм та положень Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України суд дійшов висновку, що у разі оформлення правовстановлюючого документа на набуте у шлюбі нерухоме майно не на ім`я спадкодавця, нотаріус вправі визначити частку померлого у спільній сумісній власності лише за згодою другого з подружжя.

Отже враховуючи, що позивач після смерті сина на підставі закону набула право на спадкування частини належного йому майна, але не може отримати правовстановлюючий документ на нього, і іншим шляхом захистити її право на отримання спадщини неможливо, наявні підстави для визначення частки померлого спадкодавця у праві спільної сумісної власності в судовому порядку.

Розмір часток майна, що є у спільній сумісній власності подружжя, визначається судом за правилами частини 1 статті 70 СК України, згідно з якою частки майна дружини та чоловіка у спільній сумісній власності є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Суду не надано доказів наявності між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 домовленості або шлюбного договору, які б визначали нерівність їх часток у спільному сумісному майні подружжя, а отже слід виходити з того, що частки подружжя у праві власності на квартиру є рівними.

З урахуванням викладеного вимоги ОСОБА_1 про визначення частки спадкодавця у праві спільної сумісної власності суд визнає обґрунтованими і доведеними та задовольняє їх у повному обсязі.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкодавця ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності на майно - за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрована в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна на праві приватної власності за ОСОБА_2 , запис у реєстровій книзі № 428 -204 за реєстровим № 44494 від 23.05.2005, становить Ѕ її частину.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 256 грн. 13 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 256 грн. 13 коп.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 256 грн. 13 коп.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Міщенко Олена Петрівна, адреса: м. Київ, вул. Дніпровська Набережна, буд. 25-А, оф. 13-А.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя М.О. Заставенко