Справа № 661/1638/20
Провадження № 2/661/551/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року

Новокаховський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Чирського Г.М.,

за участю : секретаря судового засідання - Шевченко Ю.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Нова Каховка в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором №б/н від 07.05.2009 року, укладеним між ПАТ КБ "ПриватБанк" та ОСОБА_1 в сумі 11511,91 грн., яка складається із заборгованості за кредитом в сумі 2774,39 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту в сумі 2774,39 грн., заборгованості по відсоткам, нарахованим на прострочений кредит в сумі 1153,29 грн., нарахованої пені в сумі 6559,85 грн., штрафів в сумі 500 грн. - фіксованої частини та процентної складової 524,38 грн., що утворилася станом на 16.03.2020 року, посилаючись на порушення боржником зобов`язань за кредитним договором.

Ухвалою суду від 08.05.2020 року по цивільній справі відкрите спрощене позовне провадження з викликом сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, в поданій суду заяві просив справу розглядати за його відсутністю, наполягаючи на задоволенні позову.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, просила розглянути справу у свою відсутність. Проти позову заперечувала, просила в його задоволенні відмовити у зв`язку із пропуском строку давності звернення позивача до суду. Відзиву (заперечень) на позовну заяву, клопотань до суду не подавали.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи в спрощеному позовному провадженні, судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи та письмові докази в їх сукупності та взаємозв`язку суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 07 травня 2009 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву про надання банківських послуг в «ПриватБанку», в якій виявила бажання оформити на своє ім`я кредитку «Універсальну, 30 днів пільгового періоду» з бажаним кредитним лімітом 1000,00 грн, на підставі чого отримала кредитну картку з № НОМЕР_1 , на яку встановлено кредитний ліміт в сумі 1000, 00 грн. зі сплатою 3 % на місяць на залишок заборгованості.

Згідно з анкетою-заявою, позичальник погодила, що у разі порушення термінів платежів за будь-якими із грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, у зв`язку з чим банк змушений буде звернутися до суду, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн + 5% від суми позову.

Крім того, 07.05.2009 р. ОСОБА_1 також була особисто підписана довідка про умови кредитування з використанням кредитної картки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», в якій зазначено: тип карти - VISA Classic; тип кредитної лінії - поновлювальна; базова відсоткова ставка за користування кредитом (3%); розмір щомісячних платежів у розмірі 7% від заборгованості, але не менш 50 грн. та не більш залишку від заборгованості; строк внесення щомісячних платежів до 25 числа місяця, наступного за звітним; порядок нарахування пені за невчасне погашення заборгованості , а саме (пеня = пеня (1) +пеня (2), де пеня (1) =(базова № ставка за договором)/30 - нараховується за кожен день прострочення кредиту; пеня (2) = 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. в місяць, нараховується раз в місяць, за наявності прострочення по кредиту або процентам 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму від 50 грн. та більше); розмір штрафів при порушенні термінів платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором , більше ніж 30 днів, а саме (500 грн +5 % від суми заборгованості по кредитному договору, із врахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій).

Позичальник підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг і тарифами, складають між нею і банком договір про надання банківських послуг. Також підписуючи заяву, відповідач підтвердила, що ознайомлена і згодна з Умовами та правилами надання банківський послуг, а також Тарифами банку, які була надані їй для ознайомлення у письмовому вигляді. Позичальник надала згоду на збільшення, зменшення або анулювання кредитного ліміту.

Згідно з розрахунком, наданим позивачем, у зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_1 зобов`язань з кредитним договором, утворилася заборгованість, яка станом на 16 березня 2020 року становить 11511,91 грн., яка складається : із заборгованості за кредитом в сумі 2774,39 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту в сумі 2774,39 грн., заборгованості по відсоткам нарахованим на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України в сумі 1153,29 грн., нарахованої пені в сумі 6559,85 грн., штрафів в сумі 500 грн. - фіксованої частини та процентної складової у розмірі 524,38 грн.

За змістом статей 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином згідно з умовами договору та у встановлений договором строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Частиною другою статті 1050 ЦК України визначено, що у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої та третьої статті 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою позикодавцю в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок або реального повернення коштів позикодавцеві.

Згідно із частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів установлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише в межах погодженого сторонами строку кредитування.

Враховуючи викладене, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно із частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Такі правові висновки узгоджуються з позицією Великої палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 14-10цс18.

Строк спливу дії картки є кінцевим строком дії кредитного договору.

Позивач додав довідку про видані ОСОБА_1 кредитні картки відповідно до договору б/н від 07 травня 2009 року: № НОМЕР_1 від 07 травня 2009 року зі строком дії до 06/12; № НОМЕР_2 від 23 травня 2012 року зі строком дії до 05/16; № НОМЕР_4 від 20 травня 2016 року зі строком дії до 05/20.

За змістом пунктів 2.3., 2.4., 3.3 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Національного банку України від 30 квітня 2010 року № 223, спеціальний платіжний засіб є власністю емітента і може передаватись у власність або надаватися в користування клієнту відповідно до умов договору, на підставі якого надається та використовується спеціальний платіжний засіб (далі - договір).

Договір укладається в письмовій формі. Умови договору мають бути викладені державною мовою. Укладення договору іншою мовою здійснюється за домовленістю емітента та клієнта відповідно до законодавства України. Один примірник договору зберігається в емітента, а другий примірник договору емітент зобов`язаний надати клієнту під підпис. Емітент зобов`язаний під час видачі спеціального платіжного засобу надати клієнту договір, правила використання спеціального платіжного засобу і тарифи банку.

Кредитна схема передбачає здійснення користувачем платіжних операцій з використанням спеціального платіжного засобу за рахунок коштів, наданих йому банком у кредит або в межах кредитної лінії. Кредитна лінія під операції зі спеціальними платіжними засобами відкривається банком на визначений термін і в межах установленого договором ліміту заборгованості або граничної суми кредитування. Строк дії кредитної лінії, яка відкривається під спеціальні платіжні засоби, установлюється договором. Банк зобов`язаний після виконання взаємних зобов`язань або в разі розірвання чи закінчення терміну дії договору на вимогу користувача видати йому довідку про повернення спеціального платіжного засобу, крім випадків передавання його користувачу у власність, кредиту та процентів за користування ним.

Таким чином, у разі закінчення строку дії кредитної лінії для продовження кредитних відносин між банком та клієнтом, що виникли внаслідок видачі попередньої кредитної картки, має переукладатися кредитний договір на таких самих умовах, на яких він був укладений, з видачею нової платіжної картки під підпис позичальника про її отримання.

Письмового договору між банком та ОСОБА_1 про встановлення кредитного ліміту на платіжні картки № НОМЕР_2 від 23 травня 2012 року зі строком дії до 05/16; № НОМЕР_4 від 20 травня 2016 року зі строком дії до 05/20 (заяви на видачу кредиту, підписаної відповідачем), матеріали справи не містять.

Отже, обставини щодо перевипуску кредитної платіжної картки № НОМЕР_1 від 07 травня 2009 року зі строком дії до 06/12 із видачею у подальшому кредитних карток № НОМЕР_2 від 23 травня 2012 року зі строком дії до 05/16; № НОМЕР_4 від 20 травня 2016 року зі строком дії до 05/20 не встановлені, а тому кінцевий строк кредитування у справі становить 01 червня 2012 року, що відповідає строку дії картки № НОМЕР_1 .

Таким чином, вимоги банку про стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту після 01 червня 2012 року (закінчення строку кредитування) не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Зазначена правова позиція викладена у Постанові колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного суду від 03 червня 2020 року у справі № 569/13606/17-ц (провадження № 61-3426св19).

Необґрунтованими є також вимоги банку про нарахування та стягнення пені, штрафів, а також заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України після 01 червня 2012 року, з огляду на таке.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).

Частинами першою, третьою статті 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За змістом статей 550, 551 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

За своєю правовою природою неустойка має акцесорний характер і, будучи цивільно-правовою санкцією, у всіх випадках є елементом самого забезпеченого зобов`язання.

Таким чином, право кредитодавця нараховувати обумовлену в договорі неустойку та комісію припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18) від 31 жовтня 2018 року).

З урахуванням викладеного, обґрунтованими є заявлені банком позовні вимоги про стягнення нарахованих до 01 червня 2012 року тіла кредиту та інших платежів за кредитом.

Разом з тим, відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність установлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

Статтею 258 ЦК України передбачена спеціальна позовна давність для окремих видів вимог.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи те, що сторони письмово не узгодили тривалість позовної давності за вимогами, що випливають із кредитного договору, до спірних правовідносин застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки.

За договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту перебіг позовної давності (стаття 257 ЦК України) щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі - зі спливом останнього дня місяця дії картки (стаття 261 ЦК України).

Враховуючи те, що строк дії картки встановлено до 31 травня 2012 року, саме з цієї дати почався перебіг трирічного строку позовної давності за вимогами банку про стягнення тіла кредиту та нарахованих до 31 травня 2012 року інших платежів за кредитом.

З розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 16 березня 2020 року, останній платіж на погашення кредитної заборгованості за кредитним договором від 07 травня 2009 року, було внесено 22 жовтня 2019 року у розмірі 08,38 грн., що також підтверджується випискою операцій за вказаними картками. Такий розрахунок заборгованості, а також обставини внесення платежів до 22 жовтня 2019 року не було спростовано ОСОБА_1 .

Банк звернувся з позовом 06 квітня 2020 рок, тобто поза строком позовної давності, заявленої відповідачем у заяві від 02.07.2020 року, а тому у задоволенні позову в частині стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту, нарахованої пені, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України, штрафів (фіксована частина, процентна складова) слід відмовити за спливом строку позовної давності.

Разом з тим, суд зауважує, що безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір № б/н від 07 травня 2009 року у вигляді анкети-заяви, підписаної сторонами, містить згоду відповідача на отримання кредитної картки «Універальна», але не містить строку повернення кредиту (користування ним).

Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником грошові кошти, що підтверджується випискою по рахунку позичальника, не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України, за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд приходить до висновку про те, що банк має право вимагати захисту своїх прав шляхом стягнення з відповідача фактично отриманої суми кредитних коштів у розмірі 2774 грн. 39 коп. як заборгованості за поточним тілом кредиту.

Зазначений правовав позиція викладена у Постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного суду від 20 травня 2020 року у справі № справа № 355/629/17.

Таким чином, позов є частково обґрунтованим із стягненням з відповідача на користь позивача заборгованості за тілом кредиту у сумі 2774 грн.39 коп.

На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати пропорційно розміру задоволених вимог - у розмірі 506 грн. 58 коп.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 266, 273, 274 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_3 , на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 07.05.2009 року станом на 16.03.2020 року у розмірі 2774,39 грн. як заборгованості за тілом кредиту, а також судовий збір у розмірі 506 грн. 58 коп., а разом - на загальну суму 3280 грн. 97 коп. В решті вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду через Новокаховський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано із врахуванням приписів Закону України № 540-IX від 30 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)». У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: http://court.gov.ua/fair/sud2117.

Суддя Г.М.Чирський

Суддя Г. М. Чирський