2/279/1125/20 Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

Справа № 279/2179/20
Провадження № 2/279/1125/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2020 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Коваленко В.П.

за участю секретаря Комарової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Коростень справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Стремигородської сільської ради Коростенського району Житомирської області , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом , -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на спадкове майно . В підтвердження своїх вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Діброва Коростенського району, Житомирської області помер її батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина за законом у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 .Спадщину за законом після смерті батька прйняла дружина померлого - мати позивачки ОСОБА_3 , 1949 року народження, а також вона, як дочка померлого - ОСОБА_1 , 1983 року народження так, як були зареєстровані та постійно проживали разом із спадкодавцем . ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Мала Зубівщина Коростенського району, Житомирської області померла мати позивачки ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина за законом у вигляді 3/4 вищезазначеного будинку , із яких 1/2 частина - обов`язкова частка із майна подружжя та 1/4 частки - спадщина після смерті чоловіка. ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О. з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено , так як відсутні правовстановлюючі документи підтверджуючі право власності на дане спадкове майно.

В судове засідання позивачка не з`явилася, надала заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача - секретар Стремигородської сільської ради надала заяву, в якій просить слухати справу без її участі, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення.

За правилами ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. А тому суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами .

Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд прийшов до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Діброва Коростенського району, Житомирської областіу віці 61 ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер батько позивачки - ОСОБА_2 , про що виконавчим комітетом Стремигородської сільської ради Коростенського району Житомирської області зроблено запис за №3 в книзі реєстрації смертей (а.с.5). Спадщину після смерті ОСОБА_2 прийняла його дружина - мати позивачки ОСОБА_3 та позивачка ОСОБА_1 , як дочка спадкодавця, які на момент його смерті були зареєстровані та постійно проживали із спадкоємцем ( довідка Стремигородської сільської ради а.с.14).

ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Мала Зубівщина Коростенського району, Житомирської області померла ОСОБА_3 , про що виконавчим комітетом Стремигородської сільської ради Коростенського району Житомирської області зроблено запис за №8 в книзі реєстрації смертей (а.с.6).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом у вигляді 3/4 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , із яких 1/2 частина - обов`язкова частка із майна подружжя та 1/4 частки - спадщина після смерті чоловіка ОСОБА_1 ..

Згідно довідки № 222 від 10.03.2020 року, виданої Стремигородською сільською радою Коростенського району, слідує, що ОСОБА_2 , згідно запису погосподарської книги №5 за 2006 рік, належав житловий будинок АДРЕСА_1 .

Так , як ОСОБА_3 перебувала зі спадкодавцем ОСОБА_2 в шлюбі, дане майно є спільно сумісною власністю подружжя, у зв`язку з чим: 1/2 частка належить ОСОБА_3 , як дружині, а інша 1/2 частка, що належала її чоловіку - ОСОБА_2 , після його смерті ділиться між всіма спадкоємцями, тобто (1/2: 2 - 1/4 на кожного). Зважаючи на це, ОСОБА_3 після смерті чоловіка, мала право на частку житлового будинку 1/2+ 1/4= 3/4. :

ОСОБА_1 , як донька померлих батьків має право успадкувати після смерті батька ОСОБА_2 - 1/2 частку вищевказаного спадкового будинку, а після смерті матері ОСОБА_3 - 3/4 частини вищевказаного спадкового будинку.

Позивачка звернулася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О. з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено , так як відсутні правовстановлюючі документи підтверджуючі право власності на дане спадкове майно.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неЇ.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_3 позивач у встановлений заком строк звернулася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О. з відповідною заявою про прийняття спадщини, було заведено спадкову справу № 82/2019 . Однак у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено , так як відсутні правовстановлюючі документи підтверджуючі право власності на дане спадкове майно.

На час набуття права власності спадкодавцем на спірний будинок державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди, регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема такими як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу УРСР, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13.12.1995 року №56, а підстави набуття права власності на таке майно визначались ст.ст.100,101 ЦК УРСР. Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте, виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 04.01.2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Закону України від 01.07.2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину.

Як роз`яснено у п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщтну в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відтак, суд приходить до висновку, що вимоги позивачки про визнання права власності на житловий будинок з надвірними будівлями підлягають до задоволення.

У відповідності до вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 263-268 ЦПК України, ст.ст. 392 1261, 1268 ЦК України , суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), в порядку спадкування за законом право власності на: 1/4 частинну житлового будинку з надвірними цівлями АДРЕСА_1 , після смерті батька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 3/4 частини житлового будинку з надвірними цівлями АДРЕСА_1 , після смерті матері - ОСОБА_3 , яка ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в цілому складає увесь спадковий будинок.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 30-ти днів.

Суддя: В.П. Коваленко