КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №755/559/20
Апеляційне провадження №22-ц/824/7758/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах - головуючого Сержанюка А.С., суддів Лівінського С.В., Суханової Є.М., із участю секретаря Потоцької О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юга-Груп», третя особа - ОСОБА_2 про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва,

В С Т А Н О В И В :

14 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із названим позовом, де просила визнати за ОСОБА_1 майнові права на квартиру №20, секція №1, поверх 6, кількість 3, розташована в осях «6-9» та «Е-К» по горизонталі, загальна площа 108,1 кв.м., житлова площа 56,6 кв.м., кількість поверхів - 1, у будинку АДРЕСА_1 , як на частку в об`єкті незавершеного будівництва згідно договору про пайову участь у фінансуванні будівництва №03/12-01 від 12.06.2006.

Ухвалою Дніпровського районного суду від 18 березня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

На обґрунтування постановленої ухвали місцевий суд зазначив, що позивач та її представник в судове засідання не з`явилася 12 лютого 2020 року та 18 березня 2020 року, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило, позовна заява повинна бути залишена без розгляду.

Не погоджуючись із постановленою ухвалою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм процесуального права при її постановленні.

Просить ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Суд, закінчивши з`ясування обставин справи і перевірку їх доказами, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі, у межах доводів та вимог апеляційної скарги, вислухавши учасників процесу в судових дебатах, вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, керуючись наступним.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом, що підтверджується і матеріалами справи, 14 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із названим позовом, де просила визнати за нею майнові права на квартиру №20, секція №1, поверх 6 (шостий), кількість кімнат 3, розташована в осях «6-9» та «Е-К» по горизонталі, загальна площа 108,1 кв. м . , житлова площа 56,6 кв. м . у будинку АДРЕСА_1 , як на частку в об`єкті незавершеного будівництва згідно договору про пайову участь у фінансуванні будівництва №03/12-01 від 12.01.2006.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 січня 2020 року відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду на 12 лютого 2020 року о 10 годині 00 хвилин ( а.с. 22-24 ).

12 лютого 2020 року, в зв`язку з неявкою сторін до суду, розгляд справи був відкладений на 18 березня 2020 року ( а.с. 32 ).

Сторонам по справі, зокрема, ОСОБА_1 та її представнику - адвокату Бондаренко Аліні Валеріївні рекомендованим повідомленням були направлені судові повістки щодо розгляду справи на 12 лютого 2020 року та 18 березня 2020 року ( а.с. 25, 26, 35, 36 ), які повернулися до суду з відміткою про отримання 07 лютого 2020 року ОСОБА_1 та 24 лютого 2020 року позивачем та її представником ( а.с. 30,31, 41, 42 ).

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Разом з тим, відповідно ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Крім того слід звернути увагу на наявність в матеріалах справи клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з запровадженням карантину на території України ( а.с. 45 ).

Також матеріали справи містять клопотання іншого представника позивачки - ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи та надання можливості ознайомлення з матеріалами справи, що містить вхідний штамп суду від 20 березня 2020 року, у зв`язку з тим, що 17 березня 2020 року між позивачкоюта адвокатом Борисенко Максимом Олександровичем було підписано угоду про надання правничої допомоги, а також у зв`язку з запровадженням карантину на території України. ( а.с. 52 ).

Слід зауважити і на те, що до апеляційної скарги додано роздруківку та копію клопотання, з яких вбачається, що представником позивача 17 березня 2020 року було накладено електронний підпис на клопотання про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи, а також направлено на електронну адресуДніпровського районного суду м. Києва ( ).

Тобто, клопотання про відкладення розгляду справи було направлено напередодні судового засідання, що було призначене на 18 березня 2020 року, однак реєстрацію вказаного клопотання було проведено лише 20 березня 2020 року ( а.с. 52,66-68 ).

Відтак, на переконання апеляційного суду, враховуючи викладене, місцевий суд помилково та передчасно прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з цим, як відзначив Європейський Суд з прав людини у рішенні «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з п. 1 статті 6, якщо вони не мають легітимну мету та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

А в рішенні у справі «Церква села Сосулівка проти України» від 28 лютого 2008 року, де релігійна організація заявника була змушена звернутися за судовим захистом, проте безуспішно, Європейський Суд з прав людини в п. 53 вказав, що така ситуація прирівнюється до відмови у здійсненні правосуддя, що порушує саму суть права заявника на доступ до суду, яка гарантується пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Загалом Європейський Суд з прав людини у своїй практиці критично оцінює надмірну формалізованість вимог національного законодавства різних держав-учасниць, що перешкоджають доступу до суду.

При цьому, позивач не відмовлявся в будь-який опосередкований спосіб від своїх позовних вимог і в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази про втрату його інтересу до власного позову, а відтак, місцевим судом використаний процесуальний засіб у виді залишення позовної заяви без розгляду не є пропорційним досягнутій цілі обмеження позивача.

За таких обставин та на переконання суду другої інстанції, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість ухвали, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, а також порушення норм процесуального права при її постановленні, зокрема, ст.ст. 128, 257 ЦПК України, знайшли своє повне підтвердження при розгляді апеляції.

Окрім цього, при ухваленні судового рішення по справі, апеляційний суд, крім зазначеного, також враховує необхідність забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, яке встановлено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відтак, ухвала суду першої інстанції постановлена із названими порушеннями, а тому, відповідно до положень ст. 379 ЦПК України, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 263, 367, 368, 374, 381-384 ЦПК України

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити. Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юга-Груп», третя особа - ОСОБА_2 про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Головуючий А.С. Сержанюк

Судді: С.В. Лівінський

Є.М. Суханова