У Х В А Л А

03.07..2020 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі головуючого судді Єпішина Ю.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні Херсонського міського суду від 02.03.2020 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні, а саме у рішенні «встановив» пропущені слова; у рішенні «вирішив» помилка зобов`язати Херсонський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану, а треба зобов`язати Херсонський Суворовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану; а також не має дати, коли рішення набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частиною 2 ст. 269 ЦПК України визначено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Дослідивши матеріали цивільної справи, проаналізувавши доводи заявника, суд прийшов до висновку про відсутність необхідності проведення судового засіданні за участю учасників справи та приходить до наступного.

Судом встановлено, що 16.04.2020 року Херсонським міським судом Херсонської області ухвалено заочне рішення по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки і піклування Служби у справах дітей Суворовської районної у місті Херсоні ради, про визначення місця проживання дитини.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

В наданій до суду заяві, не зазначено, які саме у описовій частині рішення пропущені слова.

Також, заявник просить виправити у резолютивній частині рішення назву органу, якій необхідно зобов`язати внести зміни до актового запису про народження: з «Херсонський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану» на «Херсонський Суворовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану», однак на даний час не має органу з назвою Херсонський Суворовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану.

У відповідності до "Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні", затверджених Наказ Міністерства юстиції України 18.10.2000 №52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 24.12.2010 № 3307/5) та Положення "Про порядок зміни, поновлення, анулювання записів актів громадянського стану, порядок і строки зберігання актових книг", затвердженого постановою колегії Міністерства юстиції України від 14 квітня 1993 р. N 6 рішення суду направляється до виконання до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення.

Посилання на відсутність на рішенні відмітки про набрання ним законної сили не є помилкою. Крім того, щодо набрання рішенням законної сили - суд вважає зазначити наступне.

Законом України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту:

«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

На усій території України карантин установлено з 12 березня 2020 року до 24 квітня 2020 року (постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211, від 2.04.2020 р. № 255, від 21.05.2020 р. №392, продовжено до 22 червня 2020 (постанова Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 р. № 291) та продовжено до 31 липня 2020 року.

18.06.2020 року ВРУ прийнято Закон «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (законопроєкт № 3383).

Законом удосконалено норми Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України в частині перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Законом визначено можливість суду за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених кодексом), поновлювати строки, встановлені у статтях вищезазначених процесуальних кодексів, а також продовжувати процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину.

Законом для усунення прогалин законодавства та удосконалення норм ГПК України, ЦПК України та КАС України розширено перелік статей, які стосуються поновлення процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 4 Прикінцевих положень ГПК України, п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, пункту 3 Прикінцевих положень КАС України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими Кодексами), мають право на продовження процесуальних строків на підставах, встановлених цим Законом.

Заявником ставиться питання про виправлення описки шляхом додавання до тексту описової частини слів, яких саме у заяві не зазначає, а також замінити орган, який необхідно зобовязати здійснити зміни до актового запису, незважаючи на те, що відділ, який зазначає заявник не існує. Вимога щодо відсутності дати набрання рішенням законної сили, взагалі не є опискою.

Таким чином, описова та резулятивна частина рішенні Херсонського міського суду від 02.03.2020 року не містить описок, які підлягають виправленню та про які зазначає заявник. На думку суду таке виправлення суперечить нормам процесуального Закону, яким не передбачено виправлення змісту рішення суду, які заявник помилково вважає опискою, отже заява не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя Ю.М.Єпішин