ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 662/2449/19
Номер провадження: №22-ц/819/500/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2020 року Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кутурланової О.В.,

суддів: Майданіка В.В.,

Орловської Н.В.,

секретар судового засідання Литвиненко В.О.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Новотроїцького районного суду Херсонської області від 24 грудня 2019 року у складі судді Тимченко О.В. у справі за позовом ОСОБА_2 до Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа приватний нотаріус Манукян Ваагн Вазгенович про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2019 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа приватний нотаріус Манукян В.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений 04 квітня 2013 року приватним нотаріусом Новотроїцького районного нотаріального округу Манукяном В.В., за яким заповіла йому земельну ділянку, що належала заповідачу на підставі Державного акту на право власності серії ЯЗ №307614, виданого Новотроїцькою райдержадміністрацією Херсонської області 21 травня 2009 року.

З метою оформлення спадщини за померлою він звернувся з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, однак отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку для її прийняття.

Посилаючись на те, що про наявність строку для прийняття спадщини йому не було відомо, так як він є юридично необізнаною особою, а також на скрутне матеріальне становище, просив суд визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Новотроїцького районного суду Херсонської області від 24 грудня 2019 року позов ОСОБА_2 до Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа приватний нотаріус Манукян В.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , - три місяці.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , яка також є спадкоємцем ОСОБА_3 та у передбаченому законом порядку прийняла спадщину, однак не була залучена до участі у справі, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що ухваленим у справі рішенням порушені її спадкові права, рішення суду ухвалено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що підстави пропуску ОСОБА_2 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 є поважними, а тому вважав за доцільне визначити позивачеві додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Однак колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він не ґрунтується на нормах матеріального права та фактичних обставинах справи, обставини, які суд вважав встановленими не доведені.

Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 статті 1222, ч.1 статті 1220, ч.1 статті 1270 ЦК України).

Згідно із ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (стаття 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке повторно видано 12 листопада 2019 року Новотроїцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №105 (а.с.8).

04 квітня 2013 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Новотроїцького районного нотаріального округу Манукяном В.В. на належну їй земельну ділянку, яку заповіла ОСОБА_2 (а.с.6).

З довідки Новотроїцької селищної ради від 04.12.2019 року вбачається, що ОСОБА_3 з 02.11.1972 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 і відповідно до реєстру територіальної громади селища разом із спадкодавцем ОСОБА_3 на день її смерті у будинку також зареєстрований ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.20).

Звернувшись до суду з позовом, ОСОБА_2 належним відповідачем визначив Новотроїцьку селищну раду.

Однак, з повідомлення Новотроїцької державної нотаріальної контори вбачається, що після померлої ОСОБА_3 заведено спадкову справу № 113/2019 на підставі заяви про прийняття спадщини онуки померлої ОСОБА_1 (а.с.21-22).

Отже, спадкоємець ОСОБА_1 не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції, хоча матеріали справи містили відомості про прийняття нею спадщини.

З наведеного вбачається, що суд першої інстанції помилково не встановив коло усіх спадкоємців померлої та не залучив їх до розгляду позову у першій інстанції, у той час як позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину і лише за відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За таких обставин, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Аналогічна правова позиція висловлена і у судовому рішенні Верховного Суду (ВС/КЦС у справі № 352/382/18 від 30 квітня 2020 року).

Крім того, колегія суддів вважає необхідним звернути уваги на наступне.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року(справа № 6-1215цс16), якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Вирішуючи спір, суд не дав належного обґрунтування мотивів, з яких він виходив при визначенні поважності причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та не зазначив чи пов`язані ці обставини з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

За таких обставин колегія суддів вважає, що рішення суду, як таке, що постановлено з порушенням норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права, в силу вимог ст.376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Новотроїцького районного суду Херсонської області від 24 грудня 2019 року скасувати та ухвалити нове.

В задоволені позову ОСОБА_2 до Новотроїцької селищної ради Херсонської області, третя особа приватний нотаріус Манукян В.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Дата складання повного тексту постанови - 01 червня 2020 року.

Головуючий О.В. Кутурланова

Судді: В.В. Майданік

Н.В.Орловська