РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого - судді Прохоренко В.В.,

секретар Кравченко А.М.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, обґрунтовуючи вимоги наступним, що вона на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно та договору дарування є власником квартири АДРЕСА_1 . Поверхом вище в цьому будинку в квартирі АДРЕСА_2 , проживають та зареєстровані відповідачі по справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які внаслідок незадовільного технічного обслуговування системи водовідведення залили її квартиру, а саме у приміщенні кухні була залита стеля площею 6,91 кв.м., плями сірого та жовтуватого кольору на оздоблювальному шарі стіни, стелі, здуття шпаклівочного шару; у приміщенні санвузлу площею 1,02 кв.м. плями сірого кольору на оздоблювальному шарі стелі сконцентровані у місці проходження стояку каналізації крізь перекриття, здуття шпаклівочного шару, що були зафіксовані в акті від 02.05.2019 року ОСББ «Будьоного,12».

Відповідно до висновку інженерно-технічного дослідження, вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_1 складає -7940,00 грн. Вона неодноразово зверталася до відповідачів з проханням відшкодувати шкоду, завдану залиттям квартири, але останні врегулювати мирним шляхом спір відмовились.

Зазначає, що у зв`язку з неправомірними діями відповідачів їй також завдано моральну шкоду, яку вона оцінила у 10000грн, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та не можливості нормального користування ним, порушено звичний спосіб життя, необхідності докладання зусиль для його нормалізації, перенесла сильні душевні хвилювання у зв`язку з відмовою відповідачів відшкодування матеріальних збитків.

У зв`язку з викладеним просить суд стягнути з відповідачів слідарно в рахунок відшкодування матеріальної шкоди спричиненої внаслідок залиття квартири в розмірі 7940,00 грн., спричинену моральну шкоду в розмірі - 10 000 грн., та покласти на відповідачів судові витрати .

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.10.2019 року було прийнято до провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило.

Відзив від відповідачів до суду не надходили.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 є власником квартири, АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності на житло №5805 від 13.10.1993 року виданого фондом комунального майна м. Херсона ОСОБА_6 та членам його сім`ї ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , зареєстрованого в БТІ в реєстрову книгу №24 за реєстровим №9383, та на підставі договору дарування 2/3 частини вищевказаної квартири від 12.12.2002 року посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Стадник Інною Володимирівною зареєстрованого в БТІ в реєстрову книгу №24 за реєстровим №9383.

Відповідно до довідки №457 від 30.08.2019 року виданої КП «Херсонським бюро технічної інвентарізації» квартира АДРЕСА_3 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло №740 від 18.11.1993 року виданого Фондом комунального майна м. Херсона згідно з розпорядженням №7450ж від 18.11.1993 року та зареєстровано в Херсонському бюро технічної інвентаризації за реєстровим №14259.

02.05.2019 року квартира позивача ОСОБА_1 , була залита відповідачами.

Відповідно до Акту від 02.05.2019 року, складеного комісією в складі: голови правління ОСББ «Будьоного,12» ОСОБА_8 та члена правління слюсаря сантехніка ОСОБА_9 , в квартирі АДРЕСА_1 виявлено залиття кухні та туалету, стеля кухні та стін в обсязі 2 м.кв., стеля в туалеті в обсязі 1 м.кв. Причиною залиття зазначено незадовільне технічне обслуговування системи водовідведення на кухні у квартирі, яка знаходиться на поверх вище квартири позивача, а саме у квартирі відповідачів за №126.

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частини першої статті 1166 - 1167 ЦК України майнова та моральна шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завдані шкоди позивачу.

Відповідно до частини першої статті 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

У постанові Верховного Суду України від 12 лютого 2014 року у справі№ 6-168цс13 зроблено висновок по застосуванню статті 1190 ЦК України та вказано, що особи, які спільно заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

З матеріалів справи вбачається, що квартира через яку відбулося затоплення квартири позивача належить на праві спільної сумісної власності відповідачам, та останніми не доведено належними та допустимими доказами відсутність їх вини у затопленні квартири позивача, що розташована поверхом нижче.

Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За приписами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі(передати річ того є роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №53/2019 від 14.08.2019 року інженерно-технічного дослідження, вартість відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , становить - 7940,00 грн.

Враховуючи, що позивач довела завдану їй матеріальну шкоду, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, а відповідачі відповідно до вимог ст.81 ЦПК України це не спростували і не довели відсутність своєї вини, що є її процесуальним обов`язком згідно з презумпцією завдавача шкоди, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягення з відповідачів на користь позивача у відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиття квартири у сумі -7940,00 грн.

В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди ,яку позивач оцінила у 10 000 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна.

Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини.

У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості.

Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд надходить до висновку про стягнення з відповідачів моральної шкоди у розмірі 3 000 грн., по 1000,00 грн з кожнго.

В силу ч. 1ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Виходячи з вищевикладеної норми, з відповідачів на користь держави підлягають стягненню витрати по судовому збору в сумі 768,40 грн.

Щодо вимог про стягнення з відповідачів на користь позивача сплачених послуг по проведенню експертизи в сумі 2512,00грн. суд зазначає наступне.

Згідно з п. п. 1, 2 ч. 3, ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертизи.

Вартість витрат за проведення інженерно-технічного дослідження відповідно № 53/2019 від 14.08.2019року, проведеної судовим експертом ОСОБА_10 , становить 2512,00 грн, та сплачена позивачем відповідно до квитанції від 26.06.2019 року, а тому суд стягує з відповідачів на користь позивача витрати на проведення експертизи в розмірі 2512,00грн.

Крім того згідно положень ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Однак з матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано належним чином підтверджених доказів на понесені витрати на надання правничої допомоги в сумі 10500,00 грн, тому в цій частині вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_11 , підлягають частковому задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст. 22-23, 319,322, 368,1166-1167, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. керуючись ст. ст. 6-13, 81, 133, 258, 259, 263- 265,279 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково .

Стягнути соліданого з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 7940,00 грн., по 2646,66 грн з кожного.

Стягнути з солідарно ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн., по 1000,00 грн з кожного, та витрати понесені за сплату експертизи - 2512,00 грн, в сумі по 837,33 грн. з кожного .

Стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь держави 768, 40 грн. судового збору, а саме по 256,13 грн з кожного.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до для початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В.В. Прохоренко