справа № 631/334/18
провадження № 2/631/93/20
У Х В А Л А

про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи

02 березня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі :

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю. В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань приміщення суду в селищі міського типу Нова Водолага цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_4 , в якій просить виключити з актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 05 від 01 жовтня 2009 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції у Харківській області відомості про батьківство ОСОБА_3 , громадянина України.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 28 лютого 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 02 березня 2020 року замінено відповідача по цивільній справі з ОСОБА_4 на ОСОБА_6 .

02 березня 2020 року представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Крецул Л.М. через канцелярію суду надала клопотання, що було зареєстроване за вхідним № 1347/20-вх. відповідно до якого просила суд призначити по справі судову молекулярну генетичну експертизу на вирішення якої поставити наступне питання:

- чи може бути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народжена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Проведення експертизи просила доручити експертам Харківського науково- дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялись відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

Представник ОСОБА_3 адвокат Крецул Л. М. через канцелярію суду 02 березня 2020 року надала заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 1348/20-вх, відповідно до якої просила суд задовольнити клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи по даній справі, розгляд даного клопотання просила провести за її відсутності та відсутності позивача.

Відповідач та її представник у судове засідання також не з`явилися, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Представник ОСОБА_2 адвокат Орда С. Б. через канцелярію суду 02 березня 2020 року надав заяву, яка була зареєстрована за вхідним № 1345/20-вх, відповідно до якої просив суд, розгляд справи, призначений на 02 березня 2020 року провести за його відсутності та відсутності відповідача. Раніше будучи присутнім у попередньому підготовчому судовому засідання адвокат відносно вирішення питання про призначення експертизи послався на розсуд суду.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно приписів пункту 1 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Крім того, частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у позивача свідчить відповідна заяви, подана її представником та долучена до матеріалів справи.

Приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи, своїх процесуальних прав на участь у розгляді справи в суді, враховуючи, відсутність підстав для визнання їх явки обов`язковою, суд вважає за можливе провести підготовче засідання без участі сторін.

Перевіривши матеріали, що містяться у справі, проаналізувавши норми процесуального права, які врегульовують питання щодо призначення експертизи, суд приходить до наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором

За змістом частини 1 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частина 3, пункти 3, 4 частини 5 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України).

При цьому, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, що чітко передбачено у частині 7 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України.

Визначаючись з правовідносинами, які виникли між сторонами та їх змістом на підставі наданих сторонами доказів, суд має відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За правилами частин 2 та 3 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до пункту 1 частин 1 та 2 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Згідно пункту 8 частини 2 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Положеннями статті 136 Сімейного кодексу України визначено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

У відповідності до частини 1 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України , суд призначає експертизу у справі за наявності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.

Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, у тому числі висновку судово-генетичної експертизи.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства в якому ставить питання щодо виключення з актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за № 05 від 01 жовтня 2009 року, складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції у Харківській області відомості про батьківство ОСОБА_3 .

З огляду на вищевикладене, для повного та всебічного з`ясування обставин, що мають істотне значення для вирішення справи, а саме наявність кровного споріднення позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідні спеціальні знання в галузі медицини, суд вважає, що клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Крецул Л. М. про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи підлягає задоволенню

Частиною 3 статті 103 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Суд вважає за доцільне проведення судової молекулярно-генетичної експертизи доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 252 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи, що для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, суд вважає необхідним на підставі положень вищенаведеної норми права зупинити провадження у справі на час проведення експерти.

На підставі викладеного та керуючись статтями 2, 12, частиною 7 статті 81, статтями 89, 103 104, 128 141, частиною 2 статті 197, статтями 211, 223, пунктом 5 частини 1 статті 252, статтями 259 260, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Крецул Л. М. про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи задовольнити.

По цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, призначити судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої поставити наступне питання:

- чи може бути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народжена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?

Проведення експертизи доручити експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України (адреса: 61036, місто Харків, вулиця Ковтуна, будинок № 34).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України.

Питання щодо відібрання відповідних зразків, які необхідні для проведення експертного дослідження покласти на експертну установу (експерт викликає необхідних йому осіб).

Повідомити ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про необхідність з`явитися разом із неповнолітньою ОСОБА_5 до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України за першим викликом експерта.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до положень статті 109 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , роз`яснивши положення статті 109 Цивільного процесуального кодексу України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Надати експерту для проведення експертизи матеріали цивільної справи № 631/334/18, провадження № 2/631/93/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про оспорювання батьківства та копію цієї ухвали.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Нововодолазький районний суд Харківської області (відповідно до підпункту 15.5 Розділу ХШ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України) протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя: Т. М. Трояновська