Справа № 713/723/20
Провадження №2-п/713/3/20
УХВАЛА

іменем України

08.07.2020 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді Кириляк А.Ю., за участі секретаря Матейчук Л.Ю., розглянувши у судовому засіданні в місті Вижниця клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення від 27 жовтня 2009 року по цивільній справі за позовом ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Вижницького районного суду Чернівецької області від 27 жовтня 2009 року у справі за № 2-394/2009 позов ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення, задоволено. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №CWWGA00000023 від 23.04.2007 р. в розмірі 25030 дол. США/192738,32 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки: домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмета іпотеки ЗАТ КБ «Приватбанк» () з укладенням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням Приватбанку всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу. Виселено ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 зі зняттям з реєстрації обліку у Відділі громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб УМВС України у м. Вижниця. Стягнуто судові витрати.

Відповідачу роз`яснено, що заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом десяти днів з моменту отримання копії рішення.

12 травня 2020 року представник відповідача адвокат Стринатко Ю.Д. звернувся до суду з заявою про перегляд вказаного заочного рішення та одночасно просив про поновлення строку на подання заяви, який пропущений з поважних причин. А саме , що під час розгляду справи судом відповідач не був повідомлений належним чином про розгляд справи та дату судових засідань, отже при проведенні заочного розгляду справи судом не дотримано вимог ч.1 ст.224 ЦПК України в редакції, що діяла на час вчинення процесуальної дії.

Відповідач також взагалі не отримував копії оспорюваного заочного рішення , в справі відсутні належні докази такого отримання, отже судом не виконано вимоги ст. 227 ЦПК (в редакції від 12.06.2009 року) , внаслідок чого відповідач пропустив процесуальний строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Посилався на те, що представник відповідача отримав рішення суду лише 27 квітня 2019 року, після чого у встановлений ч.3 ст. 284 ЦПК України строк звернувся до суду з вказаною заявою.

Представник заявника в адресованому суду клопотанні заяву підтримав просив її задовольнити та розглядати справу у їх з відповідачем відсутності.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі. В письмовому заперечені просили в заяві відмовити.

Відповідно до положень ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали заяви і дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено. що Вижницьким районним судом Чернівецької області , 27 жовтня 2009 року у справі за № 2-394/2009 винесено заочне рішення, яким позов ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення, задоволено. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №CWWGA00000023 від 23.04.2007 р. в розмірі 25030 дол. США/192738,32 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки: домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу вказаного предмета іпотеки ЗАТ КБ «Приватбанк» () з укладенням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням Приватбанку всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу. Виселено ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 зі зняттям з реєстрації обліку у Відділі громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб УМВС України у м. Вижниця. Стягнуто судові витрати

Згідно обліково-статистичної картки рішення набрало законної сили 17.11.2009 року.

Згідно акту №5 про вилучення для знищення документів внесених до Національного архіву фонду та протоколу засідання експертної комісії №2 Вижницького районного суду Чернівецької області від 17.05.2020 року цивільну справу №2-394/2009 року ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення, знищено.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За положеннями ст. ст. 126-127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, відповідно до п. 8 ст. 129 Конституції України одним із фундаментальних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду, окрім випадків, встановлених законом.

Аналогічні норми містяться в статті 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», а також у всіх процесуальних кодексах України.

Поняття «перегляд судового рішення» є значно ширшим ніж «оскарження судового рішення» в розумінні процесуального законодавства.

Поняття «забезпечення права» за своїм змістом є більш широким поняттям, ніж поняття «право», яке використовується у законі, бо воно передбачає, крім самого «права», ще й гарантований державою механізм його реалізації. Забезпечення права на оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану заяву чи скаргу.

Відповідно до положень статті 126, частини 4 статті 284 ЦПК України у разі пропущення строку, встановленого частиною 2-3 цієї статті, з причин, визнаних поважними, суд за заявою особи, яка подала заяву, може поновити цей строк.

Втім, процесуальний Закон не дає визначення терміну «поважні причини». Однак в Рішенні Верховного суду України від 13.09.2006 року по справі № 6-26370кс04 (№ в ЄДРСРУ 135558) вказане наступне: «Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим» .

Відповідно до вимог законодавства копії заочного рішення суду направляється відповідлачам протягом двох днів після його ухвалення. За заявою учасника справи копія судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді.

Якщо недотримання строків на подання заяви про перегляд заочного рішення було зумовлене діями (бездіяльністю) лише суду першої інстанції, зокрема особі з запізненням було направлено копію повного тексту рішення суду або ненаправлено взагалі , то ця обставина може бути підставою для поновлення строку на оскарження за заявою особи, яка оскаржує судове рішення.

Вказане вище підтверджує те, що у суду є «свобода розсуду» або дискреційні повноваження суду на поновлення процесуальних строків, адже за таких обставин лише суд вирішує яка причина є поважною і які докази можна приймати до уваги, разом з цим суд повинен обґрунтувати свою позицію відповідними доводами, а не лише зазначити «визнати поважними причини пропуску процесуальних строків» (Ухвала ВСУ від 26.01.06 справа № N 6-7307кс04).

Більше того, при досліджені питання стосовно пропущення строку на касаційне оскарження, необхідно наголосити на рішенні Суду у справі Mushta v. Ukraine (2010 р.), в якому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку Європейський Суд взяв до уваги, що у цій ситуації заявниця і її представник діяли швидко та відповідно до ситуації, що строк був пропущений не з їх вини, що вони обґрунтували клопотання про поновлення строку і що касаційну скаргу було подано в межах загального річного обмеження.

Як неодноразово зазначав, Верховний Суд у своїх постановах, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Враховуючи той факт, що відповідачем та його представником взагалі не обґрунтовано поважність причин неотримання ним протягом десяти років з дня, коли йому повідомлено про наявність заочного рішення суду, його реквізити та роз`яснено порядок його отримання безпосередньо в суді він не звертався жодного разу з заявою про отримання чи надіслання на його адресу копії цього рішення, не звертався за правовою допомогою - суд приходить до висновку , що у цій ситуації заявник та його представник не діяли швидко та процесуально правильно відповідно до ситуації, що занадто тривале пропущення строку було і з їх вини , а саму заяву про перегляд заочного рішення і клопотання про поновлення строку ними було подано поза межами розумних строків.

На підставі вищенаведеного , суд не вбачає поважних причин та підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, що є наслідком відмови у задоволенні клопотання та залишення заяви про перегляд без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126,127, 284, -287 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення від 27 жовтня 2009 року по цивільній справі за позовом ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення.

Залишити без розгляду заяву представника відповідача адвоката Стринатко Юрія Дмитровича про перегляд заочного рішення від 27 жовтня 2009 року по цивільній справі за позовом ЗАТ КБ «Приватбанк» в особі ЗАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про звернення стягнення.

Роз`яснити сторонам, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвалу може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення.

Суддя А. Ю. Кириляк