08.07.2020 Справа № 756/8529/19
Унікальний № 756/8529/19
Провадження №2/756/1409/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

30 червня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Яценко Н.О.,

за участю секретаря Дрончак Д.А.

позивачів ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження у цивільну справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі в червні 2019 року звернулися до суду з вищевказаним позовом до відповідача. В обґрунтування позову вказують, що 17.07.2015 року був зареєстрований шлюб між ОСОБА_3 та відповідачкою по справі ОСОБА_4 . Вказана квартира належить на праві власності позивачам по справі, про що свідчить свідоцтво про право власності на житло від 06.06.2008 року.

12.10.2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 був розірваний відповідно до рішення Оболонського районного суду м.Києва цивільна справа № 2/756/9445/18.

На момент подання позовної заяви відповідач не проживає за місцем реєстрації , не користується квартирою, не сплачує комунальні послуги, не бере участі в утриманні квартири. Більше року відповідачка не проживає в м.Києві, а проживає в м.Бровари. Самостійно відповідач відмовляється подати заяву про зняття з реєстрації.

Посилаючись на ст.ст. 15, 319, 321, 391, 405 ЦК України, ст.72 ЖК України, просять суд визнати ОСОБА_4 такою , що втратила право користування АДРЕСА_3 .

Ухвалою від 11.07.2019 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 18.10.2019 року.

01.04.2020 року по справі проведено підготовче засідання та розгляд справи призначено на 30.06.2020.

А ні в підготовчі судові засіданні, а ні судове засідання призначене на 30.06.2020 року відповідач не з`являлася, про розгляд справи повідомлялася, як шляхом направлення судової повістки, так і шляхом направлення смс повідомлення і шляхом повідомлення на сайті судової влади, причини неявки не повідомила, суд за згодою позивачів вважає за можливе провести заочний розгляд справи без участі відповідача.

Заслухавши пояснення учасників справи, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає, встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

17.07.2015 року був зареєстрований шлюб між ОСОБА_3 та відповідачкою по справі ОСОБА_4 . Вказана квартира належить на праві власності позивачам по справі, про що свідчить свідоцтво про право власності на житло від 06.06.2008 року.

12.10.2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 був розірваний відповідно до рішення Оболонського районного суду м.Києва цивільна справа № 2/756/9445/18. Як убачається з судового рішення про розірвання шлюбу сторони проживають окремо з лютого 2018 року.

Як пояснювали позивачі в судовому засіданні відповідач після реєстрації шлюбу навіть не вселялася в належну їм квартиру. В квартирі вона була лише зареєстрована. Доводи позивачів відповідач не спростовувала.

Згідно ст. 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася в 1997 році відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.316, 317, 319, 321 ЦК України).

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення, будь-яких порушень його прав, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України,

Об`єктом права власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст. 379, 382 ЦК України).

Права власника житлового будинку квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.

Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.

Згідно положень статті 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Приймаючи до уваги, що реєстрація відповідача в спірній квартирі перешкоджає позивачам, як власникам розпоряджатись своїм майном та користуватись квартирою, відповідач не проживає у спірній квартирі більше одного року без поважних причин, оскільки протилежне судом не встановлено, а тому вимога про визнання такою, що втратила право користування житлом, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.3, 4, 10, 13, 76-82, 89, ч.1 ст.82, 89, 223, 235, 259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - задовольнити.

Визнати ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) такою, що втратила право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 08.07.2020 року.

Суддя Н.О. Яценко