Справа № 610/1269/20
Провадження № 2/610/501/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05.06.2020 року суддя Балаклійського районного суду Харківської області Тімонова В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський вагонобудівний завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

ВСТАНОВИВ:

03.06.2020 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський вагонобудівний завод», у якій просить:

- стягнути із відповідача заборгованість по заробітній платі за період з 01.06.2019 по 01.06.2020, визначений без утримання податків та інших обов`язкових платежів, у розмірі 168 824, 30 грн. та 1951, 71 грн. сума інфляційного збільшення;

- стягнути із відповідача моральну шкоду у розмірі 10 000, 00 грн.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування або ім`я сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Згідно ч.1 ст. 28 ЦПК України позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

У позовній заяві позивачем зазначено адресу для листування АДРЕСА_1 , що територіально не підсудне Балаклійському районному суду Харківської області.

Позовна заява не містить інформації про зареєстроване місце проживання позивача.

Таким чином позивачу, для визначення підсудності, необхідно надати до суду нову позовну заяву із зазначенням його зареєстрованого місця проживання.

Крім того, за змістом п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

ОСОБА_1 при подачі позовної заяви не дотримався вищезазначених вимог, а саме: не зазначив ціни позову, оскільки ним пред`явлено позовну вимогу майнового характеру про стягнення заборгованості по заробітній платі, суми інфляційного збільшення та моральної шкоди.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до матеріалів справи, позивач не сплатив судовий збір за подання даного позову, посилаючись на те, що він звільнений від його сплати на підставі ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Водночас, згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Так, аналізуючи положення ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позову, в якому заявлено вимоги саме щодо стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У своїй заяві позивач, крім вимог, які стосуються трудових правовідносин, з яких виник даний трудовий спір, просить також, відшкодувати моральну шкоду розмірі 10 000,00 грн. та стягнути 1951,71 грн. суми інфляційного збільшення, що є вимогами майнового характеру, за які, у відповідності до норм Закону України «Про судовий збір» передбачена оплата судового збору.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено розмір судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, а саме, 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, за заявлену у позовній заяві вимогу, яка має майновий характер позивачу необхідно сплатити 840,80 грн., або надати документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175-177, 185, 260 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Харківський вагонобудівний завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі залишити без руху на строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви додання до позовної заяви документа, що підтверджує сплату судового збору за подання до суду позовної заяви в сумі 840,80 грн або документів, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону, нову позовну заяву із зазначенням ціни позову та зареєстроване місце проживання позивача.

Якщо у зазначений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки наданні для усунення недоліків позовної заяви продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Тімонова