Справа № 524/413/20
Провадження №2/524/1213/20
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі:
головуючого - судді Предоляк О.С.
при секретарі судового засідання Бондаренко Н.О.,
за участю представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди,
У січні 2020 року ОСОБА_3 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про захист честі, гідності і ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодуванням моральної шкоди.
Фабула справи: 06.02.2019 р одним з приватних нотаріусів м Кременчука було виявлено шахрая, який намагався продати квартиру з використанням підробленого паспорту. Нотаріусом було прийнято міри до його затримання працівниками поліції. За цим фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При перевірці затриманої особи з`ясувалося, що на його ім.» я одним і тим же нотаріусом м Кременчука Ганночкою О.В. було оформлено 16 об`єктів нерухомого майна по м Кременчуку та декілька по іншим регіонам.
Нотаріус, який оформляв нерухоме майно на затриманого шахрая, раніше підозрювався у скоєні кримінального злочину та був заарештований . Справа розслідувалася з 2010 по 2012 роки. За скоєння того злочину було засуджено до позбавлення волі посадову особу комунального підприємства «Квартирне управління» та відомого у місті ріелтора ОСОБА_6 .
Вину нотаріуса у скоєнні злочину доведено не було, хоча йому оголошувалося обвинувачення і він перебував у СІЗО Полтавської області.
Обставини справи, які розслідуються на даний час, дають підстави вважати, що в місті Кременчуці поновила свою діяльність організована злочинна група осіб, які шахрайським шляхом відбирають житло у мало захищених осіб, осіб які зловживають алкоголем та ведуть асоціальний спосіб життя. Злочинці споюють цих осіб алкогольними напоями, які є невідомими сурогатами, а також оформлюють фіктивні боргові зобов`язання за якими відбирають нерухомість.
По отриманим даним, при перевірці колишніх власників квартир оформлених на затриманого шахрая, з`ясувалось, що половина з них вже померла на протязі менш як за рік, з одним і тим же діагнозом: алкогольна інтоксикація. Звертаю увагу 8 (вісім) з 16 (шістнадцяти).
Злочинці виявляють безхазяйне нерухоме майно, відумерлу спадщину та інші об`єкти. За допомогою підставних осіб оформлюють на них право власності на житло та продають…
Таким чином, місту за ці роки вже нанесено значна матеріальна шкода на мільйони гривень, так як це нерухоме майно повинно надходити у власність територіальної громади міста та надаватись особам, які десятиріччями стоять у черзі на житло..
.. Саме тому справа «чорних ріелторів» (як її називали самі мешканці м.Кременчука непокоїть не тільки постраждалих осіб та їх рідних, але й усіх жителів міста Кременчук, адже поки злочинці не покарані, кожен може стати наступною жертвою їх злочинних дій.»)
Вважає, що поширена щодо нього відповідачем інформація є недостовірною та є негативною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію та має бути спростована.
Вказує, що відповідач у депутатському зверненні поширив відомості, а саме що є особою злочинної групи, що поновила свою діяльність у місті Кременчуці та яка шахрайським шляхом відбирає житло у мало захищених осіб, осіб, які зловживають алкоголем та ведуть асоціальний спосіб життя. Що він є злочинцем, який споює цих осіб алкогольними напоями, які є невідомими сурогатами, внаслідок чого вони помирають, а також оформлює фіктивні боргові зобов`язання, за якими відбирає нерухомість, яка не відповідає дійсності, та тому має бути спростована шляхом повідомлення про недостовірність цієї інформації міністру юстиції.
Просить стягнути з відповідача на його користь у відшкодування моральної шкоди 10 000 грн. Стверджує, щодо душевних страждань через розповсюдження відповідачем недостовірної інформації яка негативно впливає на фізичний стан. Через нервовий стрес погіршився стан здоров`я, посилався на головні болі, запаморочення. Такий стан негативно впливає роботу, що пов`язана з уважністю при складанні документів, ретельністю в отриманні інформації від клієнтів.
Ухвалою суду від 31.01.2020 року відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
21.05.2020 року відповідачем ОСОБА_4 подано відзив на позовну заяву ОСОБА_3 , в якому останній вказує, що пред`явлені до нього позовні вимоги є безпідставними та недоведеними. Зазначає, що є народним депутатом України та займає активну громадянську позицію в питаннях, що стосується життя міста Кременчука і його мешканців, відстоюючи їх права. Зокрема, 07 жовтня 2019 року звернулась виборець ОСОБА_7 яка у письмовому зверненні повідомила про низку фактів, що стосувалось як посвідчення приватним нотаріусом Ганночкою О.В. заповіту від імені її батька ОСОБА_8 на сторонню особу так і повідомила про низку інших фактів аргументоване документами. Зокрема, надала лист слідчого управління ГУ НП у Полтавській області адресований до міністерства юстиції про встановлені факти того, що приватний нотаріус Ганночка О.В. оформив на ОСОБА_9 9 об`єктів нерухомого майна. Також, інформацію стосовно оформлення спадщини після багатьох померлих громадян та продаж об`єктів нерухомого майна після такого оформлення групою осіб повідомлено у газеті «Вісник Кременчука». Долучив ухвалу слідчого судді у мотивувальній частині якої встановлені факти оформлення приватним нотаріусом Ганночкою О.В. на ОСОБА_9 9 об`єктів нерухомого майна, та те, що при вчиненні інших правочинів у інших нотаріусів фігурували свідоцтва про право на спадщину на це майно, видані приватним нотаріусом Ганночкою О.В.
Викладені факти, які підтверджені документами письмовими доказами вказують на те, що позивач оформив правочини по відчуженню нерухомого майна на громадянина ОСОБА_10 , який при оформленні цих правочинів користувався підробним паспортом на ім.»я ОСОБА_9 . Інші речення це викладені оціночні судження стосовно групи невстановлених осіб. Керуючись, зокрема ст. 40 Конституції України, ст. 1 ЗУ « Про статусу народного депутата звернувся до Міністра юстиціі України, із депутатським зверненням перевірити в межах компетенції інформацію.
25.05.2020 позивачем подано відповідь на відзив. Наголошує, що депутатське звернення є правом народного депутата та за своїм змістом повинно мати форму пропозиції, тобто не повинно мати прямих вказівок на дії, які повинен вчинити адресат. Після отримання письмового звернення свого виборця ОСОБА_7 , народний депутат України ОСОБА_4 повинен був керуватися нормами ст. 26 ЗУ « Про статус народного депутата України», оскільки дана норма чинного законодавства містить вказівку на обов`язок депутата звернутися до відповідного органу для вирішення певного питання , яке міститься у зверненні, а саме направлення відповідного звернення громадянина до відповідного органу, а не направлення депутатського звернення вільно змісту. Зміст депутатського звернення, а саме викладені в ньому твердження є власною вигадкою ОСОБА_4 , недостовірними та негативними.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_11 - адвокат Медведєва Т.В. позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Представник відповідача ОСОБА_4 - адвокат Гордієнко Ю.А. просить відмовити в задоволенні даного позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.
Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, виходячи із наступного.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України ст. 15 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За змістом ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Як вбачається із матеріалів справи 30.10.2019 року народний депутат України ОСОБА_4 звернувся до Міністра юстиції ОСОБА_5 з депутатським зверненням вих. №347-01/01 в порядку ст. 16 «Про статус народного депутата України» наступного змісту:
Фабула справи: 06.02.2019 р одним з приватних нотаріусів м Кременчука було виявлено шахрая, який намагався продати квартиру з використанням підробленого паспорту. Нотаріусом було прийнято міри до його затримання працівниками поліції. За цим фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При перевірці затриманої особи з`ясувалося, що на його ім.» я одним і тим же нотаріусом м Кременчука Ганночкою О.В. було оформлено 16 об`єктів нерухомого майна по м Кременчуку та декілька по іншим регіонам.
Нотаріус, який оформляв нерухоме майно на затриманого шахрая, раніше підозрювався у скоєні кримінального злочину та був заарештований . Справа розслідувалася з 2010 по 2012 роки. За скоєння того злочину було засуджено до позбавлення волі посадову особу комунального підприємства «Квартирне управління» та відомого у місті ріелтора ОСОБА_6 .
Вину нотаріуса у скоєнні злочину доведено не було, хоча йому оголошувалося обвинувачення і він перебував у СІЗО Полтавської області.
Обставини справи, які розслідуються на даний час, дають підстави вважати, що в місті Кременчуці поновила свою діяльність організована злочинна група осіб, які шахрайським шляхом відбирають житло у мало захищених осіб, осіб які зловживають алкоголем та ведуть асоціальний спосіб життя. Злочинці споюють цих осіб алкогольними напоями, які є невідомими сурогатами, а також оформлюють фіктивні боргові зобов`язання за якими відбирають нерухомість.
По отриманим даним, при перевірці колишніх власників квартир оформлених на затриманого шахрая, з`ясувалось, що половина з них вже померла на протязі менш як за рік, з одним і тим же діагнозом: алкогольна інтоксикація. Звертаю увагу 8 (вісім) з 16 (шістнадцяти)
Злочинці виявляють безхазяйне нерухоме майно, відумерлу спадщину та інші об`єкти. За допомогою підставних осіб оформлюють на них право власності на житло та продають…
Таким чином, місту за ці роки вже нанесено значна матеріальна шкода на мільйони гривень, так як це нерухоме майно повинно надходити у власність територіальної громади міста та надаватись особам, які десятиріччями стоять у черзі на житло..
.. Саме тому справа «чорних ріелторів» (як її називали самі мешканці м Кременчука непокоїть не тільки постраждалих осіб та їх рідних, але й усіх жителів міста Кременчук, адже поки злочинці не покарані, кожен може стати наступною жертвою їх злочинних дій.»)
Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.
Главою 22 ЦК України визначено перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких і право на повагу до гідності та честі (стаття 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.
Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.
Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.
Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділову репутацію фізичної чи юридичної особи.
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
Відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.
Отже, суди повинні мати на увазі, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції, а не поширення недостовірної інформації.
У випадку звернення особи із заявою до правоохоронних органів судам необхідно враховувати висновки, викладені у Рішенні Конституційного Суду України від 10 квітня 2003 року № 8-рп/2003 (справа про поширення відомостей). Разом з тим наявність у такому зверненні завідомо неправдивих відомостей, а також у разі встановлення, що для звернення особи до вказаних органів не було жодних підстав і було викликано не наміром виконати свій громадський обов`язок або захистити свої права, свободи чи законні інтереси, тягне відповідальність, передбачену законодавством України.
При виконанні своїх повноважень народний депутат керується Конституцією України, законами України та загальновизнаними нормами моралі (частина тертя статті 1 Закону про народного депутата).
У своїй діяльності народний депутат повинен дотримуватися загальновизнаних норм моралі; завжди зберігати власну гідність, поважати честь і гідність інших народних депутатів, службових та посадових осіб і громадян; утримуватись від дій, заяв та вчинків, що компрометують його самого, виборців, Верховну Раду України, державу (частина перша статті 8 Закону про народного депутата).
Народний депутат у порядку, встановленому законом, зокрема звертається із депутатським запитом або депутатським зверненням до Президента України, органів Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ та організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності у порядку, передбаченому цим Законом і законом про регламент Верховної Ради України (пункт 7 абзацу першого статті 6 Закону про народного депутата).
Депутатське звернення - викладена в письмовій формі пропозиція народного депутата, звернена до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, об`єднань громадян здійснити певні дії, дати офіційне роз`яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції (абзац другий частини першої статті 16 Закону про народного депутата).
Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадовіособи, керівники підприємств, установ і організацій, об`єднань громадян, яким адресовано депутатське звернення, зобов`язані протягом 10 днів з моменту його одержання розглянути і дати письмову відповідь. У разі неможливості розгляду звернення народного депутата у визначений строк його повідомляють про це офіційним листом з викладенням причин продовження строку розгляду. Строк розгляду депутатського звернення, з урахуванням продовження, не може перевищувати 30 днів з моменту його одержання. Депутатське звернення до правоохоронного органу або його посадової особи може бути розглянуто регіональним підрозділом цього органу, до компетенції якого безпосередньо належить вирішення порушених народним депутатом питань. Керівник регіонального підрозділу зобов`язаний надати відповідь народному депутату з дотриманням строків, визначених цією статтею (частина друга статті 16 Закону про народного депутата).
Вмотивована відповідь на депутатське звернення повинна бути надіслана народному депутату не пізніш як на другий день після розгляду звернення. Відповідь надається в обов`язковому порядку і безпосередньо тим органом державної влади чи органом місцевого самоврядування, до якого було направлено звернення, за підписом його керівника чи посадової особи, керівником підприємства, установи та організації, об`єднання громадян, крім випадків, установлених цим Законом (частина четверта статті 16 Закону про народного депутата).
Народний депутат відповідно до закону розглядає звернення виборців, а також від підприємств, установ, організацій, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, вживає заходів для реалізації їх пропозицій і законних вимог, інформує виборців про свою депутатську діяльність під час особистих зустрічей з ними та через засоби масової інформації (частина друга статті 7 Закону про народного депутата).
Крім того, відповідно до частини другої статті 302 ЦК України (право на інформацію) фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобов`язана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування. При цьому фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел, зобов`язана робити посилання на таке джерело
У даній справі позивач звернувся до суду з позовом про захист честі, гідності та ділової репутації у зв`язку з поширенням відносно нього приватного нотаріуса Крменчуцького нотаріального округу Ганночки О.В. - інформацій яка не відповідає дійсності ( є недостовірною) та є негативною.
Згідно зі статтею 277 ЦК України та статтею 81 ЦПК України обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
На думку суду, повідомлення у депутатському зверненні «... при перевірці затриманої особи з`ясувалося, що на його ім.»я одним і тим же нотаріусом м Кременчука ОСОБА_3 , було оформлено 16 обєктів нерухомого майна по м Кременчуку та декілька іншим регіонам ...» є фактом і не завдало шкоди честі та гідності позивачу.
З`ясувавши в ході судового розгляду, що 07.10.2019 року до народного депутата України ОСОБА_4 письмово звернулась виборець - мешканка міста Кременчука ОСОБА_7 та повідомила, на її думку, про факт незаконного заволодіння нерухомістю, щодо здійснення досудового розслідування за фактом заволодіння нерухомим майном на підставі підробленого заповіту, долучені нею, звернення слідчого до міністра юстиції України в якому повідомив останнього про встановлені факти того, що приватний нотаріус Ганночка О.В. оформив на ОСОБА_12 9 об`єктів нерухомого майна, ухвала слідчого судді Октябрського районного суду м Полтави від 14.10.2019 року в якій зазначено, що приватний нотаріус Ганночка О.В, оформив на ОСОБА_9 9 об`єктів нерухомого майна, а також факти того, що при вчиненні інших правочинів із купівлі продажу нерухомого майна ОСОБА_12 (у інших нотаріусів ) фігурували свідоцтва про право на спадщину на це майно, видані приватним нотаріусом Ганночкою О.В. , вказані факти також опубліковані у газеті «Вісник Кременчука» у №16 (1946) від 17.04.2019 у статті «Квартирна мафія повертається», суд приходить до висновку, що така інформація не підлягає спростуванню.
Фабула справи: 06.02.2019 р одним з приватних нотаріусів м Кременчука було виявлено шахрая, який намагався продати квартиру з використанням підробленого паспорту. Нотаріусом було прийнято міри до його затримання працівниками поліції. За цим фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Нотаріус, який оформляв нерухоме майно на затриманого шахрая, раніше підозрювався у скоєні кримінального злочину та був заарештований . Справа розслідувалася з 2010 по 2012 роки. За скоєння того злочину було засуджено до позбавлення волі посадову особу комунального підприємства «Квартирне управління» та відомого у місті ріелтора
ОСОБА_6 нотаріуса у скоєнні злочину доведено не було, хоча йому оголошувалося обвинувачення і він перебував у СІЗО Полтавської області
Обставини справи, які розслідуються на даний час, дають підстави вважати, що в місті Кременчуці поновила свою діяльність організована злочинна група осіб, які шахрайським шляхом відбирають житло у мало захищених осіб, осіб які зловживають алкоголем та ведуть асоціальний спосіб життя. Злочинці споюють цих осіб алкогольними напоями, які є невідомими сурогатами, а також оформлюють фіктивні боргові зобов`язання за якими відбирають нерухомість.
По отриманим даним, при перевірці колишніх власників квартир оформлених на затриманого шахрая, з`ясувалось, що половина з них вже померла на протязі менш як за рік, з одним і тим же діагнозом: алкогольна інтоксикація. Звертаю увагу 8 (вісім) з 16 (шістнадцяти)
Злочинці виявляють безхазяйне нерухоме майно, відумерлу спадщину та інші об`єкти. За допомогою підставних осіб оформлюють на них право власності на житло та продають…
Таким чином, місту за ці роки вже нанесено значна матеріальна шкода на мільйони гривень, так як це нерухоме майно повинно надходити у власність територіальної громади міста та надаватись особам, які десятиріччями стоять у черзі на житло..
…Саме тому справа «чорних ріелторів» (як її називали самі мешканці м Кременчука непокоїть не тільки постраждалих осіб та їх рідних, але й усіх жителів міста Кременчук, адже поки злочинці не покарані, кожен може стати наступною жертвою їх злочинних дій.»).
Вказані оціночні судження, оприлюднені в газеті «Вісник Кременчука» № 16 (1946) від 17.04.2019, викладені у депутатському зверненні відповідача стосуються не позивача, а групи не встановлених осіб, які вирогідно займались протиправною діяльністю щодо створення умов по переоформленню нерухомого майна, а в результаті цих дій страждали колишні власники майна.
Звернення депутата до компетентних органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація щодо позивача є реалізацією відповідачем свого конституційного права, визначеного статтею 40 Конституції України та права на депутатське звернення, що передбачене Законом України «Про статус народного депутата України», що не є поширенням недостовірної інформації.
Враховуючи зміст статті 16 Закону України «Про статус народного депутата України», депутатське звернення ОСОБА_4 розглянуті як звернення до правоохоронних органів, в зв`язку з чим є належні підстави для застосування правової позиції, висловленої у рішенні Конституційного Суду України від 10 квітня 2003 року № 8-рп/2003.
З урахуванням усталеної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відсутні підстави для задоволення позову, оскільки позивач не довів, що поширена інформація є недостовірною, повідомлення інформації щодо оформлення приватним нотаріусом Кременчуцького нотаріального округу Ганночкою О.В. 16 об`єктів нерухомого майна по м Кременчук та декільком іншим регіонам є фактом. Висловлена у депутатському зверненні інша інформація, за спростуванням якої звернувся ОСОБА_3 не стосується позивача та є оціночним судженням відповідача повідомленим йому фактам, не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.
Доводи, викладені у процесуальних документах, про наявність факту порушення особистих немайнових прав позивача, яке знайшло відображення у його суб`єктивному сприйнятті поширеної про нього негативної інформації, суд не вважає обґрунтованими, оскільки поширення інформації, яка не є недостовірною, незалежно від суб`єктивного сприйняття її особою, не тягне відповідальності за її розповсюдження відповідачем, який діяв в межах Закону України «Про істатус народного депутата Укарїни».
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову про захист честі гідності та ділової репутації, похідна позовна вимога про відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягає.
Судові витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст 141 ЦПК України. необхідно віднести на рахунок позивача
У задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про захист честі, гідності та ділової репутації, відшкодування моральної шкоди - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подання в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення суду апеляційної скарги.

Оскільки в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.С. Предоляк