Справа: 164/301/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2020 року Смт. Маневичі

Маневицький районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Токарської І.С.,

з участю секретаря Панасюк Ю.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Маневичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Маневицької селищної ради Волинської області про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд із вказаним позовом, мотивуючи заяву тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_3 , по смерті якої залишилося спадкове майно, а саме - Ѕ частина житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 . Ще за життя, а саме 10 липня 2017 року, спадкодавець посвідчила заповіт, яким Ѕ частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що в АДРЕСА_1 , заповіла внуку. Інша Ѕ частина вказаного житлового будинку належала діду ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після смерті якого прийняв батько позивача ОСОБА_5 , який визнав право власності на частину житлового будинку за рішенням Маневицького районного суду від 16 червня 2009 року. ОСОБА_1 прийняв спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори за рішенням Маневицького районного суду від 16 грудня 2019 року, яким визначено додатковий строк для прийняття спадщини. Коли позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно, йому було відмовлено у зв`язку з відсутністю у спадкодавця правовстановлюючих документів про право власності на вказане спадкове майно, а тому просив суд визнати за ним право власності на Ѕ частину житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходяться в АДРЕСА_1 .

Ухвалою Маневицького районного суду Волинської області від 29 травня 2020 року до участі в розгляді даної справи залучено в якості співвідповідача ОСОБА_2 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 , його представник ОСОБА_6 , кожен зокрема, не з`явилися, однак подали до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити.

Від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає та не заперечує щодо його задоволення.

Відповідач Маневицька селищна рада Волинської області свого представника для участі в розгляді справи не направили, проте подали до суду подали заяви з проханням проводити розгляд справи у відсутності їх представника, позов визнають, щодо його задоволення не заперечують.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Інших заяв та клопотань під час підготовчого провадження від сторін не надходило. Відповідачами не було подано відзиву на позовну заяву.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачами.

Дослідивши письмові докази у справі та проаналізувавши їх в сукупності, суд приходить наступних висновків.

Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1233 ЦК України встановлено, що заповіт є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235, ч. 1 ст. 1236 цього ж Кодексу заповідач може призначати своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати в майбутньому.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України унормовано, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка ще за життя, а саме 10 липня 2017 року, посвідчила заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті, в тому числі і житловий будинок з надвірними спорудами і будівлями по АДРЕСА_1 заповіла внуку ОСОБА_1 (а.с. 4, 5).

Згідно довідки виконавчого комітету Берестечківської міської ради Горохівського району Волинської області № 1067 від 11 листопада 2019 року спадкодавець ОСОБА_3 до дня смерті проживала в будинку АДРЕСА_2 разом з сином ОСОБА_2 . Крім того, за ОСОБА_3 значиться земельна ділянка, площею 5,37 га, яка розташована на території Новоолександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, а також Ѕ частина житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по АДРЕСА_1 . 10 липня 2017 року за № 29 від імені ОСОБА_3 було посвідчено заповіт, який не змінено і не скасовано, на ім`я внука ОСОБА_1 (а.с. 7).

Рішенням Маневицького районного суду Волинської області від 16 червня 2009 року за ОСОБА_5 визнано право власності на Ѕ частину житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 частку, що належала ОСОБА_4 (а.с. 15-16).

Відповідно до рішення сьомого скликання Маневицької селищної ради від 18 грудня 2015 року № 3/5 «Про перейменування вулиць селища, які носять комуністичний та націонал-соціалістичний (нацистський) характер тоталітарних режимів» АДРЕСА_3 АДРЕСА_4 в АДРЕСА_1 АДРЕСА_1 (а.с. 8).

Рішенням Маневицького районного суду від 16 грудня 2019 року ОСОБА_1 визначено додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 і позивач подав відповідну заяву, проте постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 02-31/134 від 7 лютого 2020 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ОСОБА_1 після смерті баби ОСОБА_3 у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на Ѕ частину житлового будинку в АДРЕСА_1 (а.с. 12).

Відповідно до повідомлення Горохівської державної нотаріальної контори Волинської області № 01-09/320 від 13 квітня 2020 року після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведена спадкова справа № 443 за 2019 рік. 6 лютого 2020 року із заявою про прийняття спадщини за заповітом звернувся ОСОБА_1 (а.с. 38-50).

Згідно висновку Маневицького архітектурно планувального підприємства від 13 січня 2020 року житловий будинок та господарські будівлі, що знаходяться в АДРЕСА_1 , відповідають діючим державним будівельним, санітарним і пожежним нормам (а.с. 9).

Зважаючи на вищевикладене та беручи до уваги те, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом, прийняв спадщину у встановлений законом строк та спосіб, а також визнання позову відповідачами, суд приходить висновку про доцільність визнання за ним права власності на вказане спадкове майно.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 77, 81, 200, 247, 265 ЦПК України, на підставі ст.ст. 1216, 1217, 1233, 1235, 1236, 1261, 1269, 1270 ЦК України, -

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , в порядку спадкування за заповітом, право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 , як на спадкове майно по смерті ОСОБА_3 .

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Волинського апеляційного суду через Маневицький районний суд Волинської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Маневицького районного суду І.С. Токарська