16.06.2020 ЄУН № 337/1230/20
Провадження № 2/337/977/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2020 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя

у складі: головуючого судді Салтан Л.Г.

за участю секретаря Шаповалової А.В.

за участю позивача- ОСОБА_1

представника позивача Трофимової Г.М.

представників відповідачів - Лохманюк С.В., Слєсарь ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Курузова -11», ІПН 40592284, юридична адреса: м.Запоріжжя, вул.Курузова буд.11, про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку ,

В С Т А Н О В И В :

6 квітня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСББ «Курузова-11», в якому просить визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів ОСББ, оформлене протоколом загальних зборів від 6.10.2020 року, яким:

- обрано горловою загальних зборів ОСОБА_3 та секретарем загальних зборів Лохманюк С.В.;

- вирішено зробити письмове опитування порядку денного зборів у терміни, визначені статутом ОСББ «Курузова 11» /протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів/та встановити запропонований порядок голосування;

- вирішено зробити письмове опитування у терміни, визначені статутом ОСББ «Курузова 11» /протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів/ про зміну суттєвих умов оплати праці голови правління ОСББ «Курузова -11». Внести зміни у штатний розклад голові правління - в розмірі 4800 грн. та 75% премії-3600 грн. за рішенням правління доплачувати як премію за результат роботи голови правління за кожний місяць;

- вирішено зробити письмове опитування у терміни, визначені статутом ОСББ «Курузова 11» /протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів/ про зміну складу правління та обрання нового у складі: Корсак О.С., Коваленко Т.М., Ушакової С.Т. Лохманюк С.В., , Мікули Л.Г., Дудки Н.Н., Костецького В.О., Залевського С.І.;

- рекомендовано новому правлінню розробити організацію роботи, привести до ладу документообіг за зробити перевірку роботи голови правління Залевського та бухгалтерії, зробити інвентаризацію всього майна ОСББ та фінансового звіту згідно законодавства України. Розробити кошторис на 2020 рік.

Ухвалою суду від 17 квітня 2020 року відкрито провадження по справі.

12 травня 2020 року від представника відповідача Лохманюк ОСОБА_4 надійшло клопотання по справі, в якому він просить закрити провадження по справі, посилаючись на те, що заявлені вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки як вбачається з позову, позивач є співвласником квартири в будинку, який увійшов до ОСББ «Курузова-11», при цьому вважає, що загальні збори ОСББ є незаконними та такими, що не відбувалися у встановленому законом порядку, за таких обставин спір стосується саме права позивача як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, оспорюваним рішенням.

14 травня 2020 року позивачем надійшли заперечення на клопотання про закриття провадження по справі, в яких він вважає, що підстави для закриття провадження по справі відсутні, оскільки загальні суду не мають чітко визначеної предметної юрисдикції та розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин у всіх випадках, за винятком справ, розгляд яких прямо визначений за правилами іншого судочинства. Відповідно ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а відносини між фізичною особою - співвласником багатоквартирного будинку та ОСББ є цивільно-правовими, оскільки між сторонами виник спір про право цивільне і такий спір має вирішуватися за правилами ЦПК України. Тобто, якщо позивачем оскаржується лише рішення загальних зборів ОСББ і не вирішується питання про відміну державної реєстрації юридичної особи, співвласники б то цей спір має вирішуватися в порядку цивільного судочинства. Співвласники багатоквартирного будинку не є носіями корпоративних прав, а відносини між співвласниками багатоквартирного будинку та ОСББ не є корпоративними.

У судовому засіданні представники відповідача заявлене клопотання підтримали.

Позивач та його представник проти задоволення клопотання заперечують.

Вислухавши думку учасників процесу, розглянувши матеріали провадження. суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Ч.1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням наведених норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі Конвенція), яка в силу положень статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Суд, встановлений законом (законний суд), є необхідним інституційним елементом справедливого правосуддя в тому розумінні, яке цьому поняттю надає стаття 6 Європейської конвенції з прав людини. Лише такий суд, керуючись правовими засадами та за встановленою законом процедурою, є компетентним здійснювати правосуддя.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Право на доступ до суду є невід`ємною складовою права на справедливий суд, передбачений частиною першою статті 6 Конвенції. Уперше поняття «право на доступ до суду» пролунало в рішенні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (1975 року). Основним у ньому було питання про те, чи обмежується зазначений пункт цього акта гарантіями для позивача в судовому процесі, який уже ведеться, чи він гарантує також це право, тобто право ініціювати судовий розгляд і обов`язок суду розпочати і провести його. У своєму рішенні ЄСПЛ указав: «якби пункт 1 статті 6 Конвенції розумівся як такий, що стосується виключно провадження у справі, що вже розпочата в суді, Договірна держава могла б, не порушуючи цього припису, позбутися судової системи чи обмежити судову юрисдикцію щодо певних видів провадження й доручити цю справу іншим органам, які залежать від уряду. Такі невіддільні від небезпеки свавілля влади припущення мали б серйозні наслідки, що прямо суперечать згаданим вище принципам (праву на розгляд справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом). Було б неприйнятним, з позиції ЄСПЛ, якби пункт 1 статті 6 Конвенції детально визначав процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечуючи того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, тобто доступ до суду. Характеристики справедливості, публічності й оперативності судового провадження були б марними за його відсутності».

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів і свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів. Визначити, яким саме судом та за якими правилами має бути розглянутий спір, і має судова юрисдикція.

Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

У частині першій статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Згідно п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У відповідності до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При вирішенні клопотання представника відповідача про закриття провадження по справі суд враховує наступне :

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29 листопада 2001 року № 2866-III/

Відповідно до частини другої статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна

Частиною другою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 Цивільного кодексу України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

З матеріалів провадження вбачається, що позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, згідно наданої виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадянських формувань на час ухвалення рішення загальних зборів 6.10.2020 року був керівником ОСББ «Курузова-112», зазначене рішення стосується щодо обрання нового складу правління та безпосередньо пов`язане з діяльністю ОСББ, наявний спір стосується захисту права позивача як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, діяльністю юридичної особи, а тому, на думку суду, цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 755/10947/17 зазначила, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати. Правова позиція, врахована судом, викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17, від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 14-576апп18),і підстав для відступлення від такої позиції немає.

Застосування правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року (Справа 437/2005/19 Провадження № 14-634цс19 ) не є доречним, оскільки у зазначеній справі , що переглядалася Великою Палатою Верховного Суду , позивач не був власником квартири та/або нежитлового приміщення ОСББ «Соборності-19», не був його членом, оспорював створення цієї юридичної особи, оскільки вважав, що останнє потягло за собою надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, на якій також розташовано КП «Єдність», яке обслуговує житловий будинок, у якому і знаходиться належна позивачу на праві власності квартира, зазначаючи, що цим порушені його права користування нерухомим майном. За таких обставин Велика Палата Верховного Суду вважала, якщо фізична особа, яка не є членом ОСББ, не є співвласником майна членів ОСББ, не є власником чи користувачем нерухомого майна у будинку, у якому діє ОСББ, створення якого оспорюється, при цьому оспорює правомірність створення цього ОСББ, то такий спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Отже, заявлені позивачем вимоги не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, а лопотання про закриття провадження по справі є обґрунтованим.

На підставі викладеного, керучись п.1.ч1. ст..255 ЦПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про закриття провадження по справі задовольнити.

Провадження по справі позовом ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Курузова -11», ІПН 40592284, юридична адреса: м.Запоріжжя, вул.Курузова буд.11, про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України - закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 17.06.2020 року .

На підставі п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя : Л.Г. Салтан