Справа № 766/879/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2020 року Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Прохоренко В.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення,

встановив:

Заявник звернулась до суду з вказаною заявою, в якій зазначила, що 14.10.2005 року між нею та ОСОБА_3 було укладено шлюб.

Згідно свідоцтва про право власності, яке видане згідно розпорядження №1129 Управлінням комунальної власності Херсонської міської ради від 15 листопада 2013 року, квартира АДРЕСА_1 , належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_2 та члену її сімї ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому частину квартири.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є вона та його дочка ОСОБА_2 .

Після смерті чоловіка, вона була впевнена, що фактично прийняла спадщину, так як проживала з померлим разом однією сім`єю, але при зверненні до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право нерухоме майно в порядку спадкування, їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини. Як пояснила нотаріус, хоча вона з померлим фактично проживали разом та вели спільне господарство, але зареєстровані за різними адресами:

- померлий чоловік, за адресою - АДРЕСА_2 ;

- вона, за адресою - АДРЕСА_3 .

Вона проживала разом з ОСОБА_3 разом, в зареєстрованому шлюбі, однією сім`єю більш як десять років, були пов`язані спільним побутом, вели спільне господарство, (разом як фізично так і матеріально робили ремонти в квартирі, купували продукти харчування, готували їжу, несли витрати з оплати комунальних послуг, разом проводили дні відпочинку та свята і т.ін.).

З метою подальшого оформлення спадкових прав, як спадкоємець першої черги за законом, просила суд встановити факт, що вона на час відкриття спадщини постійно проживала разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, зі змінами, визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

При цьому, як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Згідно ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за умови, що встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Під спором про право розуміють опір, перешкода у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Крім того під спором про право, в сенсі цивільно-процесуального законодавства слід розуміти певний стан суб`єктивного права який пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів не може бути й спору про право.

Таким чином, з огляду на те, що встановлення юридичного факту необхідне заявнику для подальшого прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , та враховуючи наявність іншого спадкоємця на спадкові права якого може вплинути встановлення факту про який просить заявник, суд приходить до висновку, що дана заява не може бути розглянута у порядку окремого провадження, оскільки за даних обставин вбачається спір про право, у зв`язку з чим відмовляє у відкритті провадження у справі.

Крім того, суд роз`яснює, що заявник має право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст. ст. 294, 315 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В. В. Прохоренко