РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Олех Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції в місті Києві, Київської міської ради, Київського державного нотаріального архіву, ОСОБА_2 , третя особа державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори Наумов В.В. про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного територіального управління юстиції в місті Києві, Київської міської ради про визнання права власності.

Свої вимоги мотивує тим, що він є власником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Він зареєстрований та проживає у квартирі АДРЕСА_1 з 23 жовтня 1997 року.

16 листопада 2002 року мати спадкодавця ОСОБА_4 звернулась до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. У той же день їй було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад з відповідними відсотками та компенсаціями.

Він фактично прийняв спадщину, оскільки на день смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав разом з останнім за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 його бабуся ОСОБА_4 померла.

Окрім ОСОБА_5 жодна особа з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 не зверталась.

Його представник звернувся до Київського державного нотаріального архіву з проханням видати дублікат правовстановлюючого документа на частину квартири та надав всі необхідні документи. Проте, йому було відмовлено у реєстрації заяви, оскільки для отримання дублікату документа необхідна особиста явка та згода всіх співвласників квартири, стосовно якої було вчинено договір купівлі-продажу.

17 жовтня 2018 року він звернувся до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

06 листопада 2018 року заступник завідувача Київського державного нотаріального архіву виніс письмову відмову у видачі дублікату правовстановлюючого документа.

27 листопада 2018 року державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність у позивача правовстановлюючого документа на спадкове майно.

Просить суд ухвалити рішення, яким:

- визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року;

- визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 березня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 квітня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі.

Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 травня 2019 року Київський державний нотаріальний архів та ОСОБА_2 залучено до участі у справі в якості співвідповідачів.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2019 року вирішено питання про витребування доказів у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 грудня 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Позивач у судове засідання не з`явився, його представник подав через канцелярію суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (т. 2, а.с. 7).

Представник Головного територіального управління юстиції в місті Києві у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання, в якому просить розглядати справу у відсутність представника управління, підтримала викладене у відзиві на позовну заяву (т. 2, а.с. 4).

З відзиву на позовну заяву представника Головного територіального управління юстиції в місті Києві вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено, що Київський державний нотаріальний архів є окремою юридичною особою та позивач не довів належності залучення до участі у справі відповідачем Головне територіальне управління юстиції в місті Києві. Також, не зазначено, яким саме чином управління порушило права та інтереси позивача (т. 1, а.с. 202-204).

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (т. 1, а.с. 244).

Представник Київського державного нотаріального архіву у судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність (т. 1, а.с. 217).

ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, в якій просить розглядати справу у відсутність її представника (т. 2, а.с. 5).

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження (т. 1, а.с. 17).

ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 (по 1/3 частині) на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року (т. 2, а.с. 2).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 (т. 1, а.с. 18).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

16 листопада 2002 року у П`ятій Київській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 967-а до майна померлого ОСОБА_3 (т. 1, а.с. 56-135).

Із заявою про прийняття спадщини до П`ятої Київської державної нотаріальної контори звернулась ОСОБА_4 , яка є матір`ю померлого ОСОБА_3 (т. 1, а.с. 57).

З позову вбачається, що ОСОБА_1 фактично прийняв спадщину, оскільки на день смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав разом з останнім за адресою: АДРЕСА_2 .

Зазначене підтверджується листом Відділу з питань місця проживання/перебування фізичних осіб від 13 листопада 2018 року, з якого вбачається, що ОСОБА_3 з 23 жовтня 1997 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та 25 липня 2002 року знятий з реєстраційного обліку у зв`язку зі смертю. Станом на 06 квітня 2002 року за зазначеною адресою зареєстровані: ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т. 1, а.с. 21).

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

З наданої копії спадкової справи вбачається, що ОСОБА_2 не відмовлялась від спадщини.

За таких обставин, ОСОБА_2 також вважається такою, що прийняла спадщину після померлого ОСОБА_3

17 жовтня 2018 року позивач звернувся до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (т. 1, а.с. 14).

П`ятою Київською державною нотаріальною конторою направлено запит до Київського державного нотаріального архіву з проханням видати на руки ОСОБА_7 дублікат договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року на квартиру АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 22).

06 листопада 2018 року заступник завідувача Київського державного нотаріального архіву листом відмовив у видачі дублікату правовстановлюючого документа, мотивуючи це тим, що з такою заявою має особисто звертатись представник позивача ОСОБА_7 (т. 1, а.с. 23).

27 листопада 2018 року державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність у позивача правовстановлюючого документа на спадкове майно (т. 1, а.с. 27).

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на спадкове майно, а саме на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями ОСОБА_3 є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 (т. 1, а.с. 144).

Спадщину після смерті ОСОБА_4 прийняли ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що підтверджується наданою суду копією спадкової справи № 371/2010 до майна померлої ОСОБА_4 (т. 1, а.с. 141-185).

Згідно ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

За таких обставин, враховуючи, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , частка кожного із спадкоємців за законом складає 1/9 частини спадкового майна.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину - 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , у порядку спадкування за законом.

Позивач також, просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року у зв`язку з відсутністю у нього правовстановлюючого документа.

Враховуючи те, що позивачем було втрачено оригінал договору купівлі-продажу від 01 жовтня 1997 року, суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись статтями 392, 1216, 1226, 1261, 1267, 1268 ЦК України, статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273, ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Головного територіального управління юстиції в місті Києві (м. Київ, пров. Музейний, 2-Д, ), Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), Київського державного нотаріального архіву м. Київ, просп. Повітрофлотський, 76-Г), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа державний нотаріус П`ятої Київської державної нотаріальної контори Наумов В.В. (м. Київ, вул. Машинобудівна, 8) про визнання права власності задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності на 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом.

Визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 01 червня 2020 року.

Суддя: