Провадження № 2/679/122/2020
Справа № 679/35/20
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

10 червня 2020 року м. Нетішин

Нетішинський міський суд Хмельницької області у складі:

судді Гавриленко О.М.,

секретар судового засідання Василюк Л.С.,

номер справи 679/35/20,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Нетішин за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2020 року до Нетішинського міського суду Хмельницької області звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Одночасно подав ОСОБА_1 заявку про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення.

17 січня 2020 року ухвалою судді Нетішинського міського суду Хмельницької області вказана позовна заява прийнята до розгляду та відкрите провадження у справі, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10 лютого 2020 року.

Судова повістка про виклик ОСОБА_1 у підготовче засідання на 10 лютого 2020 року, яка була направлена на зазначену у позовній заяві позивачем адресу: АДРЕСА_1 , повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній». Судове засідання було відкладено на 28 лютого 2020 року в зв`язку з неявкою сторін у справі.

Судова повістка про виклик ОСОБА_1 у підготовче засідання на 28 лютого 2020 року, яка була направлена на зазначену у позовній заяві позивачем адресу повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній».

Водночас останній 24 лютого 2020 року отримав SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 28 лютого 2020 року.

26 лютого 2020 року ОСОБА_1 шляхом поштової кореспонденції надіслав до суду клопотання про розгляд справи без його участі від 20 лютого 2020 року. В ній же просив останній позов задовольнити та не заперечував щодо заочного розгляду справи.

28 лютого 2020 року підготовче засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відрядженні та було відкладено на 18 березня 2020 року.

18 березня 2020 року підготовче засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці та відкладено таке на 27 березня 2020 року.

27 березня 2020 року підготовче засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці, а тому підготовче засідання було відкладено на 15 квітня 2020 року.

15 квітня 2020 року ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду справи по суті на 04 травня 2020 року.

24 квітня 2020 року ОСОБА_1 шляхом поштової кореспонденції надіслав до суду клопотання про розгляд справи без його участі від 22 квітня 2020 року. В ній же просив останній позов задовольнити та не заперечував щодо заочного розгляду справи.

04 травня 2020 року ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області визнано явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання обов`язковою та відкладено розгляд справи на 20 травня 2020 року.

Судова повістка про виклик ОСОБА_1 у судове засідання на 20 травня 2020 року, яка була направлена на зазначену у позовній заяві позивачем адресу повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній».

Водночас останній 04 травня 2020 року отримав SMS-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній, адміністративній, про адміністративне правопорушення, іншій» на 20 травня 2020 року, проте в судове засідання не з`явився, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 10 червня 2020 року.

10 червня 2020 року ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, заяв та клопотань до суду не надав.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання, повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль, ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інших умов, у тому числі й існування поважних причин неявки, процесуальний закон не передбачає, а тому право суду залишити позов без розгляду від цієї обставини не залежить.

Таким чином, саме факт неявки позивача в судове засідання вдруге, тобто повторно, за наявності вищевикладених умов у їх сукупності є підставою для залишення позову без розгляду.

При цьому суд бере до уваги те, що 04 травня 2020 року ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області визнано явку позивача ОСОБА_1 в судове засідання обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, що визначено ч. 3 ст. 128 ЦПК України.

Згідно п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку учасників справи, так як на них поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. У прямі обов`язки учасників справи, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі. Проте, на переконання суду, позивач зловживає своїми процесуальними правами.

Відповідно до положень ч. 1 та ч. 2 ст. 210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Зазначене узгоджується із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

У той же час, неодноразові неявки позивача, які є безумовним проявленням неповаги до суду, позбавляють суд можливості своєчасно розглянути справу, що призводить до порушення прав учасників процесу та норм процесуального законодавства.

Згідно з вимогами ЦПК України, суд не повинен з`ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання, що знайшло своє відображення в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за вих. №6-60/0/4-12 від 18 січня 2012 року, що був надісланий на адресу голів Апеляційного суду АРК, апеляційних судів областей, м. Києва і Севастополя.

Аналогічний висновок міститься в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі (№6-24063ск15), згідно якої, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, застосувавши норми ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, дійшов висновку про те, що позивачка, будучи належним чином повідомленою про дату судового засідання, повторно не з`явилась до суду. При цьому ВССУ вказав на те, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивачка, при цьому, і не з`являється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді.

Зазначена норма дисциплінує заявника, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо заявник не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Виходячи з положень ст. 128 ЦПК України та враховуючи те, що у поштових повідомленнях, які повернулися на адресу суду, наявні відмітки про відсутність позивача за адресою його місцезнаходження, суд вважає, що останній належним чином повідомлявся про час, місце та дату розгляду справи шляхом надіслання повісток на зазначену ним у позові адресу.

При цьому суд приймає до уваги те, що ОСОБА_1 протягом періоду перебування даної справи на розгляді іншої адреси свого місцезнаходження, місця проживання чи перебування, а також про зміну свого номеру телефону не повідомляв суду. Не зазначав про зміну такої адреси та номеру телефону останній і у поданих ним 26 лютого та 24 квітня 2020 року заявах про розгляд його справи без його участі.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 128, 200, 223, 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Позивачу роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду з таких же підстав.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана до Хмельницького апеляційного суду або через Нетішинський міський суд Хмельницької області (відповідно до п.п. 15.5 п.15 ч.1 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147VIII від 03 жовтня 2017 року) протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на період дії такого карантину.

Суддя О.М. Гавриленко