УХВАЛА

15 червня 2020 року м. Кропивницький

справа № 404/7539/19

провадження № 22-ц/4809/1036/20

Кропивницький апеляційний суд у складі головуючого судді Дьомич Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Міської ради міста Кропивницького до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький, Управління з питань захисту прав дітей Міської ради міста Кропивницький про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21 травня 2020 року (суддя Панфілова А.В.), -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 21 травня 2020 року позов задоволено; визнано ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 , такими, що втратили право користування житлом, а саме: кімнатою АДРЕСА_1 .

Не погодившись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Під час вивчення матеріалів даної справи, апеляційним судом виявлено недоліки у її оформленні, допущені судом першої інстанції.

Згідно з п. 10 розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814зі змінами та доповненнями (далі Інструкція), вимоги Інструкції є обов`язковими для виконання усіма працівниками суду.

Пунктом 7 розділу ІІ Інструкції визначено, що при надходженні до суду судової справи (матеріалів кримінального провадження) перевіряється наявність додатків, зазначених у супровідному листі суду, здійснюється огляд стану справи (наявність томів, повнота підшивання матеріалів справи, наявність опису, відповідність змісту опису фактичній наявності документів, належність оформлення і засвідчення підписами опису справи).

Як вбачається зі змісту п. 1 розділу VII Інструкції, у разі фіксування перебігу судового засідання технічними засобами або проведення судового засідання в режимі відеоконференції, носії інформації із технічним записом судового засідання вкладаються в конверт, який вклеюється на внутрішньому боці обкладинки в кінці відповідного тому справи. У внутрішньому описі судової справи, в хронологічному порядку, вказується наявність технічного носія у справі, а в примітках зазначається його фактичне місцезнаходження: "у конверті в кінці тому".

Однак, фактична наявність технічного носія звукозапису не відображена у внутрішньому описі даної судової справи.

Згідно з п. 8 розділу VII Інструкції, внутрішній опис судової справи як засіб фіксування наявності документів та розміщення їх у справі здійснюється на внутрішньому боці обкладинки і може бути продовжений на окремих аркушах, які з цією метою підшиваються до справи першими, та включає порядковий номер, реєстраційний індекс документу, дату, коротку назву документа, номер аркушів справи, примітки. Документи, зазначені в додатку до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги або в іншому супровідному документі, в описі не перелічуються, але обов`язково зазначається про їх наявність згідно з переліком у додатку. Документ, що підтверджує відсутність додатка до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги, долучається до справи. Якщо до справи підшита копія, а не оригінал документа, то про це обов`язково зазначається в описі. Опис підписує суддя та працівник апарату суду (із зазначенням посади, прізвища, ініціалів та дати), який оформлює справу. У справах, де вже є внутрішній опис, при приєднанні нових документів опис та його нумерація продовжуються. До внутрішнього опису кожного тому справи складається підсумковий запис, у якому наводяться цифрами та літерами кількість документів, що включені до опису, та кількість аркушів внутрішнього опису.

Всупереч викладеному, інформація, зазначена у підсумковому записі щодо кількості документів справи 161 (сто шістдесят один), суперечить змісту внутрішнього опису справи, за яким справа містить 115 (сто п`ятнадцять) документів.

Варто відзначити, що два різні документи на двох аркушах справи пронумеровані одним номером 110. Оскільки, у внутрішньому описі справи відображений лише один документ під номером аркушу справи 110, вказаним підтверджується зазначення неправильної інформації також і про фактичну кількість документів у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

У п. 9 чинної постанови пленуму Верховного суду України від 24 жовтня 2008 року №12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» зазначено, що при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в частині четвертій статті 297 ЦПК (в редакції 2004 року), яка кореспондується з положеннями ч.3 ст. 365 ЦПК України (в редакції 2017 року), як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним.

Враховуючи викладене, слід повернути матеріали даної цивільної справи до суду першої інстанції для усунення виявлених недоліків у її оформленні.

Керуючись ст.ст. 260-261, 365 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом Міської ради міста Кропивницького до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , законним представником якого є ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький, Управління з питань захисту прав дітей Міської ради міста Кропивницький про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом повернути до Кіровського районного суду м. Кіровограда для усунення недоліків у оформленні матеріалів справи.

Усунути недоліки суд повинен у строк, що не перевищує п`яти днів з дня отримання справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич