Справа № 263/7478/20
Провадження № 2-з/263/28/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2020 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Папаценко П.І., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 17.06.2020 року звернулась до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , біржовий контракт №11792, виданий 04.11.1996 року та заборони будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо квартири АДРЕСА_1 , біржовий контракт №11792, виданий 04.11.1996 року, в обґрунтування якої зазначила наступне.

Так, вона разом зі своїм чоловіком ОСОБА_3 отримала квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору найму від 05.01.2000 року, це підтверджується договором найму від 05.01.2000 року та обліковою карткою на цю квартиру АДРЕСА_3 НОМЕР_1 .

Згідно виписки із протоколу №1 від 17.01.1997 року ОСОБА_3 як працівнику ПрАТ «НДКТІ» була виділена квартира АДРЕСА_4 . Вказану квартиру було віднесено до числа службових ПрАТ «НДКТІ», відповідно до договору найму від 05.01.2000 року. У вказаній квартирі ОСОБА_3 був зареєстрований та проживав по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , вона проживала разом зі своїм чоловіком з дня вселення і по теперішній. Після смерті чоловіка ОСОБА_3 , вона вирішила як член сім`ї наймача дооформити право власності зазначеної квартир на себе. Але між нею та ПрАТ «НДКТІ» виник спір стосовно даної квартири. ПрАТ «НДКТІ» довгий час не могли зареєструвати право власності до реєстру речових прав під час життя ОСОБА_3 , а після його смерті та звернення ОСОБА_1 до керівництва ПрАТ «НДКТІ», воно одразу 30.08.2019 року зареєструвало право власності на спірну квартиру.

Такі дії можуть свідчити про те, що ПрАТ «НДКТІ» діє не добросовісно та може продати або якоюсь іншою угодою провести відчуження спірного майна, у зв`язку з чим нею буде подано позовну заяву до ПрАТ «НДКТІ» про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем та зобов`язання ПрАТ «НДКТІ» переоформити спірну квартиру на неї, згідно п.2.2.4 договору найму житлового приміщення від 05.01.2000 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Як визначено у ч. 2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання щодо доцільності забезпечення позову у спосіб, про який просить позивач, суд також враховує правову позицію Верховного Суду України.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», роз`яснено про те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Відтак, суд вважає, що у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову. Крім того, враховуючи те, що майно на яке просить позивач накласти арешт та заборону буде предметом спору, а тому суд вважає за доцільне накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , біржовий контракт №11792, виданий 04.11.1996 року.

При цьому, суд вважає за доцільне в решті заявлених вимог відмовити, вважаючи достатнім застосування одного виду забезпечення позову, а саме арешт, який позбавляє можливості вчиняти дії щодо реалізації як рухомого так і нерухомого майна.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , біржовий контракт №11792, виданий 04.11.1996 року.

В іншій частині заяви - відмовити.

Копію ухвали, яка є обов`язковою для виконання, направити до Відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного департаменту Маріупольської міської ради (Донецька область, м. Маріуполь, пр. Миру, буд. 114).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя: П.І.Папаценко