Справа № 570/1402/20
провадження № 2/570/812/2020
У х в а л а

12 травня 2020 року

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області Кушнір Н.В., перевіривши виконання вимог ст.ст.175-177, 184 ЦПК України при подачі цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні земельними ділянками та майном,

в с т а н о в и в:

покликаючись на невиконання відповідачами своїх обов`язків звільнити земельні ділянки, позивач у поданій до суду 06 квітня 2019 року позовній заяві просить солідарно звільнити самовільно зайняті земельні ділянки, господарські приміщення та стягнути солідарно 15000 грн. моральної шкоди.

При підготовці позовної заяви допущені недоліки, зокрема, позовна заява не оплачена судовим збором у повному розмірі.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України "Про судовий збір", де встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2020 року становить 840 грн. 80 коп.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного суду у своїй постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц дійшов до висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою. А тому судовий збір за неї сплачується як за позовну вимогу майнового характеру згідно пп.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» і складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01 січня 2020 року становить 840 грн. 80 коп.

Крім цього, згідно ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Реквізити рахунку для зарахування надходжень по коду класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір" :

Отримувач: УК у Рівненському районі/ Рівненський район/22030101,

Код отримувача (ЄДПРОУ): 38012756,

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.),

Номер рахунку(IBAN): UA0017295,

Код класифікації доходів бюджету: 22030101,

Найменування коду класифікації доходів бюджету: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

При заповненні платіжного документа у графі «код платника» платником судового збору - фізичною особою зазначається ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

*;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки);Судовий збір, за позовом ______, Рівненський районний суд Рівненської області.

Разом з тим суд відповідно до ч. ст.136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення рішення у справі. З підстав, зазначених у ч.1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати (ч.3 ст.136 ЦПК України). Відповідний порядок передбачено Законом України "Про судовий збір", де у ст.8 вказано, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, незалежно від того, подано його юридичною чи фізичною особою, суд повинен врахувати особу заявника, характер спору, питання, яке вирішується в суді, а також забезпечити належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору та інтересами заявника на судовий захист.

За змістом викладених у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім цього, згідно п.18 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30 травня 2008 року у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

У зв`язку з тим, що вимоги до позовної заяви не додержані, суддя згідно ч.1 ст.185 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. Строк для виправлення недоліків визначений ЦПК України. Якщо позивачі виконають зазначені вимоги, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст.353 цього Кодексу. Оскільки винесена ухвала не входить до вказаного переліку, тому оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути внесені до апеляційної скарги на рішення суду. Разом з тим, враховуючи вимоги ст.6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, позбавлення за даних обставин права на апеляційне оскарження є фактично порушенням принципів рівності всіх перед законом і судом та доступу до правосуддя.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні земельними ділянками та майном.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: Кушнір Н.В.