Провадження № 2-р/754/14/20
У Х В А Л А

Іменем України

12 червня 2020 року м.Київ

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого-судді Скрипки О.І.

при секретарі Моторенко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про поновлення на роботі, скасування наказу та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до КП «Ватутінськінвестбуд» про поновлення на роботі, скасування наказу та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 09.06.2020 року позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про роз`яснення вказаної ухвали, вказуючи на те, що вона є незрозумілою та допускає множинне тлумачення висновків суду в частині розміру судового збору та у частині визначення ціни позову.

Враховуючи положення ст.271 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути заяву без виклику сторін.

Оскільки сторони по справі в судове засідання не з`явились, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що заява про роз`яснення рішення суду підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Цивільно-процесуальним кодексом України не передбачено роз`яснення ухвали про усунення недоліків, тому суд у даному випадку застосовує аналогію права.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Суд, здійснюючи правосуддя у цивільній справі, керуючись законом, відображає свій розсуд, свої висновки у судовому рішенні. Проте, учаснику справи може бути незрозумілим їх виклад, може не розуміти суті викладених у судовому рішенні висновків суду. У цих випадках виникає необхідність роз`яснити (розтлумачити) зміст судового рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Так, ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 09.06.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до КП «Ватутінськінвестбуд» про поновлення на роботі, скасування наказу та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки в порушення вимог ст.175 ЦПК України позивачем не вказано ціну позову, а також відсутній розмір середнього заробітку, який він просить стягнути з відповідача, що позбавляє можливості вирішити питання про розмір судового збору, а також не сплачено судовий збір відповідно до ЗУ «Про судовий збір».

Дослідивши вказану ухвалу, судом встановлено, що при її виготовлені допущено описку в частині застосування розміру прожиткового мінімуму, з якого обраховується судовий збір, а саме зазначено такий розмір на 2020 рік. В той же час, з даним позовом ОСОБА_1 звернувся у вересні 2019 року. Відтак, судовий збір підлягає обрахуванню з розміру прожиткового мінімуму, встановленому на 2019 рік.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним за власною ініціативою виправити вищевказану описку, зазначивши вірний розмір прожиткового мінімуму станом на день звернення позивача до суду з позовом та розмір судового збору за вимогу немайнового характеру.

Що ж стосується вимог заяви щодо роз`яснення ухвали щодо розміру судового збору та періоду, за який підлягатиме стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу для обрахування ціни позову, то суд вважає можливим роз`яснити ухвалу, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Частинами 2, 3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивач, звернувшись до суду з даним позовом заявив три позовні вимоги: про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення (немайнова вимога); поновлення на роботі (немайнова вимога); стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (майнова вимога).

Оскільки позивач є звільненим від сплати судового збору за вимогу про поновлення на роботі, то оплаті судовим збором підлягають вимоги про скасування наказу та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також за подання заяви немайнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, за немайнову вимогу про скасування наказу позивачу слід сплатити судовий збір, виходячи з прожиткового мінімуму на 01.01.2019 року, встановленого на час його звернення до суду, тоюто, в розмірі 768,40 грн.

Що ж стосується визначення розміру судового збору за вимогу майнового характеру - стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то на даному етапі суд позбавлений можливості визначити будь-який розмір, оскільки позивачем як на час пред`явлення позову, так і на даний час, не надано детального та обґрунтованого розрахунку середнього заробітку та не вказано ціну позову.

Відтак, суд відмовляє в задоволенні заяви про роз`яснення ухвали суду в частині зазначення розміру судового збору.

Таким чином, враховуючи вимоги, викладені в ухвалі від 09.06.2020 року, позивачу необхідно зазначити у позові обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, та визначити ціну позову, виходячи з цього розрахунку, а також сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи з ціни позову. Такий розрахунок позивач має здійснити станом на день подання суду позовної заяви в новій редакції на виконання ухвали суду від 09.06.2020 року. Також, додатково сплаті підлягає судовий збір в розмірі 768,40 грн. за вимогу немайнового характеру.

Що ж стосується посилань позивача на те, що сума середнього заробітку буде постійно збільшуватись до моменту вирішення справи, то суд зауважує, що відповідно до положень ЦПК України, враховуючи специфіку спору, позивач не позбавлений можливості, в разі необхідності, звернення до суду з заявами про збільшення позовних вимог в цій частині з відповідними розрахунками та з відповідною доплатою судового збору.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява підлягає частковому задоволенню, оскільки ухвала суду потребує роз`яснення.

Керуючись ст.ст. 271 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Виправити описку на сторінці 2 в абзаці 6 ухвали Деснянського районного суду м.Києва від 09 червня 2020 року, а саме виправити дату з «2020 року» на «2019 року» та суму «2102 грн.» на «1921 грн.», виклавши вказаний абзац наступним чином:

«Згідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» у 2019 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 року у розмірі 1921 грн.»

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду - задовольнити частково.

Роз`яснити ухвалу Деснянського районного суду м.Києва від 09 червня 2020 року у справі № 754/14070/19 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Ватутінськінвестбуд» про поновлення на роботі, скасування наказу та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, а саме роз`яснити що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме зазначити у позові обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, та визначити ціну позову, виходячи з цього розрахунку, а також сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи з ціни позову. Такий розрахунок позивач має здійснити станом на день подання суду позовної заяви в новій редакції на виконання ухвали суду від 09.06.2020 року. Також, сплаті підлягає судовий збір в розмірі 768,40 грн. за вимогу немайнового характеру.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 12 червня 2020 року.

Суддя: