ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:головуючого судді Ковалевської Л.М.,за участі секретаря Омельчук С.А., позивача ОСОБА_1 , його представника - адвоката Мельник Т.О., представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Макогон Є.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастів Київської областізаяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід головуючого судді у цивільній справі №381/534/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом скасування наказів та визнання недійсними договорів купівлі-продажу землі,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевської Л.М. перебуває вищевказана цивільна справа .

В судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 заявлено відвід головуючому судді Ковалевській Л.М. оскільки, на її думку, існують обставини, що ставлять під сумнів об`єктивність та неупередженість судді.

Позивач та його представник в судовому засіданні заперечували проти задоволення заяви, вважають заяву необґрунтованою та такою, що свідчить про незгоду заявника з прийнятими суддею процесуальними рішеннями судді.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Отже, оскільки відвід заявлений представником відповідача, в даному судовому засіданні, то суд, з урахуванням змісту поданої заяви та заслухавши думку сторони позивача, дійшов наступного висновку.

Заявник, подаючи заяву про відвід головуючому судді посилається на обставини, що передбачені п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, а саме : є інші обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, представник відповідача - адвокат Макогон Є.С. в змісті поданої заяви зазначає, що відповідачем ОСОБА_2 до суду подано клопотання про зупинення провадження у справі. Клопотання мотивоване тим, що з метою захисту свого права власності 12.03.2020 року нею до Фастівського міськрайонного суду Київської області була подана позовна заява про скасування рішень Фастівської районної ради Київської області від 22.03.1994 року та від 20.05.1998 року про передачу земельних ділянок ОСОБА_1 на праві постійного користування недійсними, які начебто є підставою виникнення права постійного користування ОСОБА_1 на земельні ділянки та припинення права постійного користування ОСОБА_1 .

Ухвалою головуючої судді Ковалевською Л.М. відмовлено в задоволенні поданого клопотання.

Крім цього, заявник посилається і на ухвалу судді Ковалевської Л.М., прийняту в даному судовому засіданні за результатами розгляду клопотання відповідача ОСОБА_2 про об`єднання справ в одне провадження, якою відмовлено в задоволенні клопотання.

Відповідно до статей 124, 126, 129 Конституції України правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються. Незалежність і недоторканність суддів гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється. Судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

Статтею 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначаються завдання суду. Зокрема, вказаною статтею передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Європейською Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 р) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п. 1 ст. 6).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, ЄСПЛ підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи.

Виходячи з наявної практики ЄСПЛ, можна зазначити, що він в цілому визначив концептуальні підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Згідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

З положень ч. 3 ст. 39 ЦПК України, вбачається, що відвід повинен бути вмотивованим.

Суд вважає, що посилання представника відповідача -адвоката Макогон Є.С. про неупередженість судді при розгляді вказаної справи ніякими доказами не підтверджено і не мають об`єктивного підґрунтя. Доводи заявника в обґрунтування недовіри до суду зводяться лише до її бачення та є надуманими.

Згідно до ч. 4 ст. 39 ЦПК України, лише встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Тому, враховуючи обставини, які зазначені заявником як підставу для недовіри суду, а саме наявність процесуальних рішень судді (ухвали про відмову в задоволенні клопотань поданих відповідачем ОСОБА_2 ) з якими незгоден заявник, суд вважає заявлений відвід судді Ковалевській Л.М., є необґрунтованим і таким, що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 33-40 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід головуючого судді у цивільній справі №381/534/18 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Ковалевська