Справа № 388/627/20
УХВАЛА

Іменем України

"19" червня 2020 р. м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Баранський Д.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розглянувши подану позовну заяву, дійшов до висновку про залишення її без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом чч. 1-2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви про розірвання шлюбу 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлений на 2020 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року 2102 грн.

Отже, за подання позовної заяви про розірвання шлюбу підлягає сплаті судовий збір у розмірі 840,80 грн.

У змісті позову ОСОБА_1 просить звільнити від сплати судового збору (відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення) з тих підстав, що розмір її доходу становить 860 грн на місяць. Розмір судового збору є великим, позбавляє доступу до правосуддя. У разі сплати судового збору вона не зможе придбати речі для дитини, продукти харчування, аліменти на утримання дитини батько не надає.

За змістом ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, звільнення від сплати судового збору (відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення) за вищезазначених умов є правом, а не обов`язком суду.

ОСОБА_1 до клопотання про звільнення від сплати судового збору (відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення) додає довідку № 232 від 15 травня 2020 року про те, що отримує одноразову допомогу при народженні першої дитини з листопада 2019 року по квітнень 2020 року у розмірі 860 грн кожного місяця.

Крім цього, позивачка надає Реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (форма ОК-5) (Індивідуальні відомості про застраховану особу щодо себе). За цією інформацію дохід ОСОБА_1 за 2019 рік становив 66768 грн. За перший квартал 2020 року 18892 грн.

Ці дані свідчать, що ОСОБА_1 має достатній дохід, а виходячи з цього доходу сума судового збору не перевищує п`яти відсотків річного доходу. Даних про те, що відповідач ухиляється від сплати аліментів матеріали цивільної справи не містять.

Іншого роду дані, що відображенні у змісті позову також не є достатніми та такими, що свідчать про порушення балансу між інтересами держави та позивачки.

Доказів інших обставин, що дають підстави, зокрема звільнити від сплати судового збору (відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення) також матеріали справи не містять.

Оскільки предметом спору є саме вимоги про розірвання шлюбу, а не будь-які інші вимоги спрямовані на захист сімейних відносин, суд не бачить необхідності при розгляді цієї категорії справи реалізувати право на звільнення позивачки від сплати судового збору.

З огляду на вищезазначене, клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору (відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення) є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Разом із тим, це не позбавляє ОСОБА_1 за наявності доказів відповідних обставини для звільнення від сплати судового збору (відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення) або достатньо обґрунтованих доводів, заявити таке клопотання повторно.

Отже, позивачкою ОСОБА_1 не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн (рахунок для сплати судового збору № UA0011160, код 37983323, одержувач Державне казначейство України, код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення недоліків, шляхом подання супровідним листом через канцелярію суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з доданням ОСОБА_1 документа, що підтверджує сплату судового збору у вищезазначеному розмірі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору (відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення).

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі виконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, їх позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання. Інакше заява вважатиметься неподаною і повернеться.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. М. Баранський