УХВАЛА

22 червня 2020 року м. Кропивницький

справа № 387/749/19

провадження № 22-ц/4809/1049/20

Кропивницький апеляційний суд у складі головуючого судді Дьомич Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Страхової компанії «Інтер-Поліс» про стягнення страхового відшкодування за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Добровелечківського районного суду Кіровоградської області від 25 травня 2020 року (суддя Майстер І.П.), -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25 травня 2020 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Страхової компанії «Інтер-Поліс» про стягнення страхового відшкодування направлено за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва (адреса: 03127, м. Київ, вул. Полковника Потєхіна, 14-а, тел. ).

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку.

Під час вивчення матеріалів даної справи, апеляційним судом виявлено недоліки у її оформленні, допущені судом першої інстанції.

Згідно з п. 10 розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814, зі змінами та доповненнями (далі Інструкція) вимоги Інструкції є обов`язковими для виконання усіма працівниками суду.

Пунктом 7 розділу ІІ Інструкції визначено, що при надходженні до суду судової справи (матеріалів кримінального провадження) перевіряється наявність додатків, зазначених у супровідному листі суду, здійснюється огляд стану справи (наявність томів, повнота підшивання матеріалів справи, наявність опису, відповідність змісту опису фактичній наявності документів, належність оформлення і засвідчення підписами опису справи).

Як вбачається зі змісту п. 8 розділу VII Інструкції, внутрішній опис судової справи як засіб фіксування наявності документів та розміщення їх у справі здійснюється на внутрішньому боці обкладинки і може бути продовжений на окремих аркушах, які з цією метою підшиваються до справи першими, та включає порядковий номер, реєстраційний індекс документу, дату, коротку назву документа, номер аркушів справи, примітки. Документи, зазначені в додатку до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги або в іншому супровідному документі, в описі не перелічуються, але обов`язково зазначається про їх наявність згідно з переліком у додатку. Документ, що підтверджує відсутність додатка до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги, долучається до справи. Якщо до справи підшита копія, а не оригінал документа, то про це обов`язково зазначається в описі. Опис підписує суддя та працівник апарату суду (із зазначенням посади, прізвища, ініціалів та дати), який оформлює справу. У справах, де вже є внутрішній опис, при приєднанні нових документів опис та його нумерація продовжуються. До внутрішнього опису кожного тому справи складається підсумковий запис, у якому наводяться цифрами та літерами кількість документів, що включені до опису, та кількість аркушів внутрішнього опису.

У підсумковому записі внутрішнього опису справи, замість аркушів внутрішнього опису(фактично один) зазначено кількість аркушів справи (сорок два), що не відповідає дійсності.

Також всупереч викладеному, відсутній передбачений вимогами Інструкції підсумковий запис до внутрішнього опису судової справи, після його продовження у зв`язку з долученням нових документів. До того ж, продовження опису не скріплене підписом судді.

Згідно до ч. 3 ст. 365 ЦПК України, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

У п. 9 чинної постанови пленуму Верховного суду України від 24 жовтня 2008 року №12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» зазначено, що при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в частині четвертій статті 297 ЦПК (в редакції 2004 року), яка кореспондується з положеннями ч.3 ст. 365 ЦПК України (в редакції 2017 року), як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним.

З метою належного оформлення матеріалів справ, які направляються до суду апеляційної інстанції, необхідно врахувати також, що у кожному випадку справа надсилається за межі суду із супровідним листом, підписаним керівником апарату або особою, яка виконує його обов`язки. У супровідному листі зазначаються підстави направлення (повернення) справи та її реквізити (абз. 2 п. 1 розділу ІХ Інструкції зі змінами та доповненнями). Супровідний лист про направлення справи до суду апеляційної інстанції підписаний суддею Добровелечківського районного суду Кіровоградської області.

Враховуючи викладене, слід повернути матеріали даної цивільної справи до суду першої інстанції для усунення виявлених недоліків у її оформленні.

Керуючись ст.ст. 260-261, 365 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Страхової компанії «Інтер-Поліс» про стягнення страхового відшкодування повернути до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області для усунення недоліків у оформленні матеріалів справи.

Усунути недоліки суд повинен у строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л. М. Дьомич