Справа № 296/4418/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"02" червня 2020 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення , -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути у солідарному порядку з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради 59214,67 грн. боргу за спожиті послуги централізованого опалення та витрати на оплату судового збору за подання позовної заяви.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.175 ЦПК України.

Так, позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, згідно з якими позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

З вказаного правила випливає, що на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення, оскільки від того, наскільки правильно обрано спосіб судового захисту, залежить значною мірою і правильне вирішення спору та своєчасний розгляд справи.

Так, позивач посилається у позові на те, що відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є наймачами/власниками квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про солідарну відповідальність відповідачів, не зазначено якими доказами підтверджується право власності зазначеної квартири за відповідачами, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог.

Також, не звільняє від зазначення та надання доказів права власності відповідачів на кваритиру клопотання позивача про звернення суду із запитом до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оскільки така інформація перебуває у відкритому доступі та будь-які перешкоди в її отриманні позивачем не вказані.

Крім того, згідно п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

У відповідності до вимог ст. 176 ч.1 п.1 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів, сумою яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Суд звертає увагу на протиріччя викладених в позовній заяві, так описова та прохальна частини позову містить обґрунтування належної до стягнення суми боргу в розмірі 59214,67 грн., в той час, як ціна позову визначена в розмірі 32012,55 грн.

Вищенаведене свідчить про неконкретність змісту позовних вимог та викладених обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити якими доказами підтверджується твердження позивача, що відповідачі є наймачами/власниками квартири, надати такі докази суду, або вказати причини, з яких такі докази не можуть бути надані, викласти обставини щодо солідарної відповідальності відповідачів, а також вказати ціну позову.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О. Й. Адамович