ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

17 червня 2020 року

м. Харків

справа № 635/8964/18

провадження № 22-ц/818/3742/20

Харківський апеляційний суд в складі судді судової палати у цивільних справах Котелевець А.В. розглянув у порядку підготовки до апеляційного розгляду виділені матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину майна в порядку поділу майна подружжя, стягнення грошової компенсації за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року в складі судді Назаренка О.В.,

у с т а н о в и в :

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та призначення судової автотоварознавчої експертизи.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції 01 червня 2020 року ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання (частина п`ята статті 259 ЦПК України).

В статті 260 ЦПК України викладені вимоги щодо змісту ухвали суду.

В пунктах 2, 3 частини першої статті 260 ЦПК України встановлено, що ухвала, що викладається окремим документом, складається з: описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

В резолютивній частині ухвали зазначаються висновки суду (підпункт а пункту 4 частини першої статті 260 ЦПК України).

Дослідивши ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року, встановлено, що вона містить наступні недоліки:

- в описовій частині вказано, що позивач подав клопотання про забезпечення позову, однак в мотивувальній частині суд першої інстанції зазначає, що задоволенню підлягає заява про витребування доказів;

- резолютивна частина не містить висновку щодо заяви про забезпечення позову.

Згідно з пунктами 3, 12 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову та призначення експертизи.

Положеннями підпункту 15.10 пункту 15 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 1, 6-9, 11, 14-16, 20, 22, 23, 37-39 частини першої статті 353 цього Кодексу (крім ухвал про відмову у прийнятті або повернення зустрічного позову, про відмову у прийнятті або повернення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження), чи подання касаційної скарги на ухвали суду апеляційної інстанції (крім ухвал щодо забезпечення позову, зміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремих ухвал) - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали.

Відповідно до пункту 22 Розділу VII «Формування і оформлення судових справ» Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (зі змінами, наказ ДСА України від 24.12.2019 № 1196) матеріали оскарження ухвали формуються лише з копій матеріалів, необхідних для розгляду скарги. До матеріалів оскарження ухвали приєднується копія оскаржуваної ухвали, яка виготовляється з оригіналу ухвали з підписом судді (підписами суддів) та засвідчується суддею, а за його відсутності одним із заступників голови суду або головою суду. При цьому копія оскаржуваної ухвали засвідчується в установленому порядку. Оригінал оскаржуваної ухвали залишається в матеріалах справи.

Однак, виділені матеріали цивільної справи № 635/8964/18 не містять копій матеріалів, необхідних для розгляду апеляційної скарги, а саме:

- копій ухвал суду першої інстанції про відкриття провадження у справі, призначення справи до розгляду у підготовчому провадженні, закриття підготовчого провадження;

- копії ухвали суду першої інстанції від 09 серпня 2020 року про призначення судової автотоварознавчої експертизи;

- копії клопотання про призначення повторної судової автотоварознавчої експертизи, яке надійшло до суду 06 травня 2020 року;

- копії клопотання про забезпечення позову.

Також, копія оскаржуваної ухвали Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2020 року засвідчена неналежним чином, тобто не відповідає вимогам пункту 22 Розділу VII вказаної Інструкції.

З урахуванням викладеного, надіслані до суду апеляційної інстанції виділені матеріали цивільної справи № 635/8964/18 підлягають поверненню до суду першої інстанції для належного оформлення.

Керуючись ст. ст. 259, 260, 261, ч. 1 ст. 353, п. п. 15.10 п. 15 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Виділені матеріали цивільної справи № 635/8964/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину майна в порядку поділу майна подружжя, стягнення грошової компенсації повернути до Харківського районного суду Харківської області для належного оформлення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Котелевець