Дата документу 19.06.2020
Провадження № 2-п/937/44/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2020 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Бахаєва І.М.,

за участі секретаря судового засідання Фурсової Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 06 лютого 2019 року за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

09 червня 2020 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області із заявою про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 06 лютого 2019 року по цивільній справі № 320/10029/18 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що про існування заочного рішення їй стало відомо в травні 2020 року, після повідомлення її державним виконавцем про наявність відносно неї ВП № 59075643 на підставі виконавчого листа, виданого Мелітопольським міськрайонним судом Запорізької області № 320/10029/18. 15.05.2020 вона звернулась до Мелітопольського міськрайонного суду із заявою про видачу їй заочного рішення, повний текст якого, вона отримала 02.06.2020. Вона не з`явилася у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що вона не була повідомлена належним чином про дату проведення судового засідання, а тому не знала про таке повідомлення. Жодне поштове повідомлення, судові повістки про виклик до суду їй не надходили та відповідно вона їх не отримувала і не мала можливості подати відзив та заперечення на позовну заяву.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, судова повістка надсилалась за адресою: АДРЕСА_1 , а також SMS повідомленням за номером вказаному в заяві 38 НОМЕР_1 , про що свідчить довідка про доставку SMS. Про поважні причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за її відсутності від неї не надходило.

Представник позивача Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

В силу ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому у цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 76 цього Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових та електронних доказів, висновків експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 284 ЦПК України закріплено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і не повідомлення їх суду, і докази про це, а також посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У відповідності до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Виходячи з вищевикладеного, та враховуючи використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

В провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області перебувала цивільна справа № 320/10029/18 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заочним рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 06 лютого 2019 року позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» суму заборгованості за кредитним договором № б/н від 07 грудня 2010 року в розмірі 16 611 гривень 77 копійок. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» судові витрати в розмірі 1 762 гривні 00 копійок./а.с.44-45/.

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу відповідача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , було направлено копію позовної заяви та судову повістку, які відповідач ОСОБА_1 отримала, про що свідчить її особистий підпис в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення/а.с.42/.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, на підставі п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, ОСОБА_1 на час ухвалення заочного рішення по справі вважалася належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи.

На момент ухвалення заочного рішення від відповідача ОСОБА_1 до суду заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за відсутності відповідача не надходило, до того ж у судове засідання відповідач особисто не з`явилась.

Згідно положень ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Таким чином, неявка відповідача у судове засідання, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи давало суду право на заочний розгляд справи та при цьому обмежитись доказами які були в справі, оскільки відповідач до ухвалення судового рішення не надав суду доказів, що мали істотне значення для вирішення справи.

Відповідно до порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення (ст. 287 ЦПК України) у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

З огляду на вище викладене, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

При цьому суд роз`яснює, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 247, 258-261, 287-289, 351-355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 06 лютого 2019 року за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику положення ч. 4 ст. 287 ЦПК України, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвала про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

СУДДЯ: І.М. БАХАЄВ