11.06.2020
Провадження № 2-п/642/10/20
УХ В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гримайло А.М.,

секретаря судових засідань Конєвої А.О.

представника заявника Іванюченко В.В.

представника позивача Дерев`янко О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 29 травня 2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційного банку ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволені частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованості за кредитним договором № б/н від 28.05.2011 у сумі 77107 (сімдесят сім тисяч сто сім) грн. 58 коп., та судовий збір в сумі 1514 грн. 40 коп.

11 березня 2020 року до суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року, ухваленого по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Обґрунтовуючи підстави для перегляду заочного рішення, представник відповідача вказує, що відповідачу стало відомо про винесення рішення після відкриття виконавчого провадження. В цей же час, про здійснення судового провадження відносно відповідача по справі, останній не знав, будь-яких судових рішень не отримував.

У зв`язку з тим, що розгляд справи проведено без участі та відома відповідача, він був позбавлений можливості заявити про свої права та інтереси при розгляді цієї справи, а також заявити про застосування позовної давності щодо стягнення заборгованості за відсотками, пенею та комісією. Розрахунок заборгованості підлягає сумніву.

З урахуванням наведеного, представник відповідача просить скасувати заочне рішення від 29 травня 2019 року і призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В судове засідання з`явився представник відповідача та підтримав доводи заявника про перегляд заочного рішення суду.

Представник позивача в судове засідання з`явився, проти скасування заочного рішення заперечував та пояснив, що відповідач належним чином повідомлявся про розгляд справи. Крім того заявником не надано доказів які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Ч. 3 ст.287 ЦПК України встановлює, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справу суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224 ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Посилання представника відповідача на причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд вважає поважними, оскільки, як вбачається з матеріалів справи відповідач копію рішення не отримав. Представник відповідача ознайомився з матеріалами справи і зробив копії 06.03.2020, що підтверджується його розпискою.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

За змістом вказаних норм наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення є обов`язковою.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки, направлені на адресу відповідача, повернуті до суду з відміткою про невручення.

Відповідно до ч. 8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Крім того, матеріали цивільної справи містять підтвердження того, що відповідачу були направлені ухвала про відкриття провадження у справі та судові повістки, окрім того, інформація щодо розгляду справи розміщена на офіційному сайті «Судова влада», який є у загальному доступі.

Також, заочне рішення було направлено відповідачу та розміщено у Єдиному реєстрі судових рішень, який також є у загальному доступі.

Таким чином, посилання відповідача на обставини неповідомлення про розгляд справи не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та є обґрунтуванням апеляційної скарги.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч.4 ст.287ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючисьст.ст.287, 288 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 29 травня 2019 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним залишити без задоволення.

Роз`яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 11 червня 2020 року.

Суддя А.М. Гримайло