Справа №155/289/20
Провадження №2/155/471/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2020 року місто Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Адамчук Г.М.,

за участю секретаря судового засідання Ревуцької М.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до Горішненської сільської ради Горохівського району Волинської області про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася з позовом до відповідача в якому просить встановити факт родинних відносин, зокрема, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є мамою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 , на земельну ділянку площею 1,2739 га згідно відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ №321598 від 17 травня 2012 року, кадастровий номер :01:001:0297, земельну ділянку площею 0,25 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :03:001:0048 та на земельну ділянку площею 0,1834 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :03:001:0047, як на спадкове майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивує свій позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_3 . Позивач є її спадкоємицею за законом та за заповітом, прийняла спадщину, однак оформити її в нотаріальному порядку не може, так як в неї відсутні документи, які б підтверджували родинні відносини з померлою. Враховуючи вищенаведене, просить поданий позов задовольнити.

Представник позивача, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, однак в заяві до суду позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити, а справу слухати у його відсутність.

Представник відповідача, Горішненської сільської ради Горохівського району Волинської області, в підготовче судове засідання не з`явилася, однак скерувала до суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, позовні вимоги визнає повністю.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

А відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Статтею 1235 ЦК України надається право заповідачу на призначення спадкоємців.

З заповіту, складеного ОСОБА_3 23 березня 2018 року, який було посвідчено секретарем Новосілківської сільської ради Горохівського району Волинської області та зареєстровано в реєстрі за №06 вбачається, що вона все належне їй майно заповіла своїй дочці ОСОБА_2 .

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року №5, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Згідно з п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Згідно з свідоцтва про народження позивачка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Свідоцтвом про шлюб стверджується, що позивачка 28 січня 1999 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 і після реєстрації шлюбу вона змінила своє прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_2 ».

Згідно з свідоцтвом про смерть, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18 березня 2020 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я ОСОБА_2 після смерті ОСОБА_3 було відмовлено.

Довідкою Горішненської сільської ради Горохівського району Волинської області №656 від 06 липня 2019 року стверджується, що заповіт ОСОБА_3 в сільській раді не посвідчувався, однак посвідчувався в Новосілківській сільській раді Горохівського району Волинської області 23 березня 2018 року за №06. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 за законом є дочка ОСОБА_2 та сини - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_10 . Спадкоємець за заповітом ОСОБА_2 прийняла спадщину шляхом спільного проживання.

Відповідно до технічної документації на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться в АДРЕСА_1 , даний будинок було побудовано з дотриманням встановлених будівельних та технічних норм.

Згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯМ №321598 від 20 лютого 2012 року, а також згідно з витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, спадкодавцю ОСОБА_3 належали земельні ділянки відповідних розмірів.

З спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_2 після смерті спадкодавця прийняла спадщину, є її спадкоємцем за заповітом, а спадкоємець ОСОБА_8 від успадкування належної частки майна відмовився. Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини чи відмову від її прийняття не зверталися.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є спадкоємцем за заповітом після померлої ОСОБА_3 , прийняла спадщину.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судовому практику в справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Аналогічна думка викладена в роз`ясненні наданому Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику з розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0-13 від 16 травня 2013 року, відповідно до якого, визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватись якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи вищевикладене, те, що представлені позивачем докази на підтвердження факту родинних відносин, а також визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом в контексті положень ст.ст.76-80 ЦПК України є належними та допустимими, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_2 слід задовольнити повністю.

Керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 247, 258, 259, 263-265, 315 ЦПК України, ст.ст.392, 1217, 1218, 1222, 1223, 1235 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року №5, п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є мамою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями, що розташований в АДРЕСА_1 , як на спадкове майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку на земельну ділянку площею 1,2739 га згідно відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ №321598 від 17 травня 2012 року, кадастровий номер :01:001:0297, як на спадкове майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку площею 0,25 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :03:001:0048, як на спадкове майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку площею 0,1834 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :03:001:0047, як на спадкове майно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У відповідності до п.п.15.5) п.1 Розділу ХШ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) строк апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Головуючий