Справа №478/746/20 Провадження №2/478/176/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 червня 2020 року смт Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., перевіривши матеріали позовної заяви акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачем заявлені вимоги про стягнення з відповідачів заборгованості за кредитним договором №б/н від 16.01.2007 року у розмірі 6223,24 грн. укладеного між позивачем та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовна заява АТ КБ «ПРИВАТБАНК» оформлена без додержання вимог ст.175,177 ЦПК України, а саме: у позові не наведено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , не зазначено підстав вважати вказаних осіб спадкоємцями позичальника ОСОБА_3 , не визначено родинні відносини позичальника та відповідачів, як не зазначено і не надано суду доказів, що підтверджують вказані обставини; позивачем не зазначено у позові та не надано суду жодних належних доказів того, що ОСОБА_3 на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , як і доказів того, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дійсно є спадкоємцем та прийняли спадщину після ОСОБА_3 та вартість майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину. Сам факт реєстрації місця проживання відповідачів за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме вони є спадкоємцями та прийняли після померлої спадщину. Неповно викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено, на яких умовах ОСОБА_3 користувалася банківським продуктом - кредитною картою, що унеможливлює визначення умов кредитування та вирішення питання про правильність та обґрунтованість нарахування коштів, заборгованість з яких є предметом спору, як не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини; не конкретно викладено зміст позовних вимог, не чітко визначено спосіб захисту порушеного права; замість інформації по рахунку наданий розрахунок заборгованості зроблений позивачем і не чим не підтварджений.

Згідно ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст.1218, ч.3 ст.1231 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.

Оскільки боржник померла, то відповідати перед АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на підставі ст.ст.1281, 1282ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Аналогічні роз`яснення надані в абз.2 пункту 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» за № 5 від 30.03.2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст.1282 ЦК України, спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Згідно ч.1 ст.58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 11 частини 16-1 Розділу XV «Перехідних положень» Конституції України, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами та адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01.01.2019 року.

Згідно з частиною четвертою статті 131-2 Конституції України, законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 274 ЦПК України, у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктом 2 частини четвертої статті 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Тому, позивачу АТ КБ «ПРИВАТБАНК» необхідно надати на адресу суду документи, які підтверджують повноваження представника позивача ОСОБА_4 , як адвоката, який підписав вказаний позов. Аналогічна правова позиція стосовно віднесення до спорів щодо спадкування позовних вимог про стягнення заборгованості зі спадкоємців боржника викладена в постанові Верховного Суду від 28.01. 2020 рок (у справі 233/1537/18-ц).

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Із врахуванням викладеного, позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ст.185 ЦПК України, про що повідомити позивача, надавши строк для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без руху, про що повідомити позивача і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що в разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: