Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5265/20
У Х В А Л А

03 червня 2020 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. розглянувши клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітніх: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до державного нотаріуса Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Вишняк О.А. про визнання бездіяльності державного нотаріуса протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

01 червня 2020 року позивач ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітніх: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до державного нотаріуса Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Вишняк О.А. про визнання бездіяльності державного нотаріуса протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

В прохальній частині позову, позивач ОСОБА_1 просила суд звільнити її від сплати судового збору у відповідності до п. 7 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів.

Вирішуючи заявлене ОСОБА_1 клопотання про звільнення від сплати судових, суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102,00 грн.

Відповідно до пп. 2, п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн.

Отже, позивачу ОСОБА_1 потрібно заплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Згідно п. 7 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

У постанові Пленуму Верховного Суду України „Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" від 12 червня 2009 р. № 2 зазначено, що у випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні чи суспільні інтереси та брати участь у цих справах. Такі випадки передбаченні, зокрема, в Законах України від 23 грудня 1997 року „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини", від 5 листопада 1991 року „Про прокуратуру", від 25 червня 1991 року „Про охорону навколишнього природного середовища", від 12 травня 1991 року „Про захист прав споживачів" (у редакції Закону від 1 грудня 2005 року), від 3 липня 1996 року „Про рекламу" (у редакції Закону від 11 липня 2003 року).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 56 ЦПК України у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Аналіз вказаної норми дає підстави дійти висновку про те, що Закон не відносить малолітніх дітей та батьків (опікунів), які звертаються в їх інтересах, до категорії громадян, які звільняються від сплати судового збору.

Отже, посилання позивача як на підставу звільнення від сплати судового збору за подання позову на п. 7 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» є помилковими, оскільки від сплати судового збору звільняється не будь-який громадянин, який звернувся із заявою до суду як представник інших осіб, а лише той, який звернувся з заявою про захист прав та інтересів інших осіб, у передбачених законодавством випадках.

Аналогічна позиція викладене у постанові Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №367/5983/16-ц.

Водночас, п. 14 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір не справляється за подання заяви, апеляційної та касаційної скарги про захист прав малолітніх чи неповнолітніх осіб.

Даною нормою чинного законодавства передбачено абсолютне право на звільнення від сплати судового збору.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 згідно рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 26 лютого 2014 року призначена опікуном над малолітніми ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позивач ОСОБА_1 звернулась з позовною заявою, в якій просить суд визнати бездіяльність державного нотаріуса Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області, ОСОБА_4 , щодо невиконання нотаріальних дій протиправною та зобов`язати нотаріуса Першої Білоцерківської міської нотаріальної контори Київської області. ОСОБА_4 , вчинити нотаріальні дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті їх матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З наведеного вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернулась до суду за захистом майнових прав малолітніх дітей, опікуном яких вона призначена.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 (в редакції від 25.09.2015), Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету. Саме такого висновку Європейський суд доходить у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland) від 19.06.2001 року.

З огляду на вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позивача ОСОБА_1 слід звільнити від сплати судового збору у розмірі 840,80 грн. на підставі п. 14 ст. 3 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись п. 14 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", ст.133, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позовної заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітніх: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , до державного нотаріуса Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Вишняк О.А. про визнання бездіяльності державного нотаріуса протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О. І. Орєхов