Справа № 219/8324/17
Провадження № 2-ві/219/9/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2020 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області в складі головуючого судді Фролової Н.М., за участю секретаря судового засідання Дубаніної О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Л.І. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Світлодарської міської ради, Світлодарської міської ради, Міського голови міста Світлодарська Брехунець Анатолія Федоровича, ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокспецавтоматика", Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Артемівського міськрайонного суду Донецької області (Головуючий суддя Хомченко Л.І.) перебуває цивільна справа з позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Світлодарської міської ради, Світлодарської міської ради, Міського голови міста Світлодарська Брехунець Анатолія Федоровича, ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокспецавтоматика", Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом.

22.05.2020 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Л.І.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області (головуючий суддя Хомченко Л.І.) від 25.05.2020 року, яка складена у повному обсязі 26.05.2020 р. заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Лілії Іванівни по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Світлодарської міської ради, Світлодарської міської ради, Міського голови міста Світлодарська Брехунець Анатолія Федоровича, ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокепецавтоматика", Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом передати до канцелярії Артемівського міськрайонного суду Донецької області для визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Лілії Іванівни у порядку встановленому частиною першою статті 33 І П ІК України, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість відводу.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області (головуючий суддя Хомченко Л.І.) від 26.05.2020 року усунено описку у зазначеній ухвалі та правильно зазначено в резолютивній частині ухвали, що заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Лілії Іванівни по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Світлодарської міської ради, Світлодарської міської ради, Міського голови міста Світлодарська Брехунець Анатолія Федоровича, ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокспецавтоматика", Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом передати до канцелярії Артемівського міськрайонного суду Донецької області для визначення судді для розгляду заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Лілії Іванівни у порядку встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.05.2020 р. заяву про відвід судді передано судді Фроловій Н.М.

Обґрунтовуючи заяву про відвід, заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 посилаючись на ст.3 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод зазначили, що підставою для подання заяви про відвід судді є обґрунтовані належними доказами обставини упередженості та заінтересованості головуючого судді Хомченко Л.І. у результаті розгляду справи, яка помилково порушує процесуальне та матеріальне право і діє в інтересах відповідачів, зловживаючи владою та службовим становищем у справі.

Упередженість та заінтересованість головуючого судді Хомченко Л.І. під час розгляду справи, а також її неналежна поведінка в суді, яка знущається, дискримінує та ущемляє права людини, підтверджується належними доказами, у тому числі, оприлюдненими ухвалами суду. Так, ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Хомченко Л.І. від 18.03.2020 року наступне судове засідання було призначено на 14-00 годину 07.04.2020 року. Позивач ОСОБА_1 та третя особа у справі ОСОБА_2 отримали судові повістки про виклик до суду від 20.03.2020 року на 14-00 годину 07.04.2020 року у справі про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом. О 12-й годині 07.04.2020 року електронною поштою на ім`я судді Хомченко Л.І. була направлена заява-клопотання № 3 "про розгляд по суті справи № 219/8324/17 в судовому засіданні призначеному на 07.04.2020 року без участі позивача ОСОБА_1 та третьої особи у справі ОСОБА_2 ". При цьому було враховано обставину, що на протязі періоду часу більше ніж двох років не розгляду справи по суті, відповідачі за викликом до суду, в судові засідання жодного разу не з`являлися. У сторони позивача не було можливості поставити безпосередньо відповідачам прямі запитання відносно вчинених ними злочинів з повної підробки (виготовлення) фальшивих офіційних документів, користування підробленими документами, крадіжок та відкритого грабежу майна позивача та третьої особи для передачі додаткових документів-доказів до правоохоронних органів. Наслідки неприбуття до суду передбачені статтею 223 ЦПК України, статтями 268, 185-3 кодексу про адміністративні правопорушення, а також заходи процесуального примусу визначені пунктами 4 та 5 частини першої статті 144 ЦПК України (привід, штраф) до цих учасників справи суддею Хомченко Л.І. на протязі двох років ігноруванням суду, жодного разу так і не були застосовані, що в черговий раз підтверджує упередженість цього суду, необ`єктивність, пряму заінтересованість у результаті розгляду справи та пряму залежність суду від відповідачів. Вважають, що неупереджений суд об`єктивно був зобов`язаний врахувати обставину систематичної неявки на протязі двох років жодного з відповідачів у судові засідання з не розгляду справи по суті, тому у цього суду не було підстав не проводити судового засідання у письмовому провадженні на підставі наявних у справі доказів. Відповідачі домовилися з цим судом, тому дане провадження їх не цікавить, вони впевнені у тому, що справа ніколи не буде вирішена по суті цим судом. Тому учасники справи, позивач ОСОБА_1 та третя особа на стороні позивача ОСОБА_2 , не дочекавшись згідно припису частини п`ятої статті 272 ЦПК України належної копії рішення суду по результатам розгляду справи по суті 07.04.2020 року, звернулися з заявою від 23.04.2020 року до голови Артемівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 з клопотанням роз`яснити особливості роботи суду під час дії карантину та щодо неправомірної видачі суддею Хомченко Л.І. сумнівної, не маючої юридичної сили копії ухвали суду від 18.03.2020 року у справі № 219/8324/17. На свій запит 04.05.2020 року отримали відповідь голови суду з якої дізналися, що "Розгляд справ суддями суду продовжується, але переважно у порядку письмового провадження". Відносно копії ухвали суду від 18.03.2020 року, то це питання повністю знаходиться у компетенції головуючого судді Хомченко Л.І. Втручання у компетенцію судді не передбачено законом, так як судді є повністю незалежними у своїх діях. Вище зазначене в черговий раз підтверджує обставину перешкоджання суддею у доступі учасникам справи позивачу та третій особі до правосуддя шляхом зловживання владою та службовим становищем. Вважає, що в наслідок цього, секретарем судового засідання, яка не має повноважень помічника судді, була оформлена і видана сумнівна, не маюча юридичної сили копія ухвали Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 18.03.2020 року у справі № 219/8324/17 без унікального ідентифікатора документу, який у повному форматі автоматично роздруковується на всіх аркушах автоматизованою системою документообігу суду (далі АСДС). З сумнівної копії ухвали суду від 18.03.2020 року вбачається обставина не виготовлення вище зазначеної ухвали у АСДС, не скріплення її оригіналу електронним підписом судді Хомченко Л.І. Відповідно до підпункту 2.9.1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду затвердженого Рішенням Ради суддів від 26 листопада 2010 року N 30 у діючій редакції від 15 вересня 2016 року електронні примірники судових рішень та інших документів, виготовлених у суді, зберігається в автоматизованій системі в стані "Оригінал" та засвідчуються електронним цифровим підписом (ЕЦП) особи, яка підписала цей документ. Доступ для коригування зазначених документів автоматично блокується автоматизованою системою. З метою ідентифікації документа та його швидкого пошуку в автоматизованій системі для кожного документа АСДС автоматично формується унікальний ідентифікатор. Структура унікального ідентифікатора є такою: код бази даних суду, унікальний ідентифікатор документа в базі даних суду, тип документа та тип юрисдикції. Все вище викладене є порушенням процесуального права. Інструкції та Положеня в інтересах відповідачів. Суду було добре відомо, що ухвала суду є процесуальним документом, на який поширюються всі вимоги процесуального закону. А суддею Хомченко Л.І. дана ухвала суду не виготовлялася у АСДС. Тому роздрукувати копію з неіснуючого оригіналу неможливо.

Крім того заявники зазначають, що провадження у справі № 219/8324/17 від 28.07.2017 року розпочалося з 11.08.2017 року відповідно до діючого на той час ЦПК України від 18 березня 2004 року №. 1618-ІV. Відповідно до припису частини першої ст. 129 тієї редакції ЦПК України, попереднє судове засідання повинно бути призначено і проведено протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі. Фактично ж попереднє судове засідання у складній справі не було призначено та не було проведено. Згідно з приписом ч. 1 ст. 130 ЦПК України попереднє судове засідання проводиться з метою з`ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи, що не відповідало інтересам упередженого судді, який з самого початку був прямо заінтересований у результаті розгляду справи.

В порушення приписів п. 2 ч. 6 ст. 130 ЦПК України суд не встановив коло належних відповідачів по даній справі та відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК не сприяв всебічному і повному з`ясуванню обставин справи шляхом надання роз`яснень особам, які беруть участь у справі, їхніх прав та обов`язків, не попередив про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій та не сприяв здійсненню їх прав у випадках установлених цим кодексом. Відповідно до приписів частини першої та другої статті 210 ЦПК України в новій редакції від 03.10.2017 року суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. Підготовче судове провадження у справі було призначено ухвалою суду на 02.02.2018 року. Через двадцять шість днів у підготовчому судовому засіданні, призначеному на 28.02.2018 року, підготовче провадження було передчасно незаконно закрито ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Хомченко Л.І. без виконання вимог приписів ст. 189 "Завдання та строк підготовчого провадження" ЦПК України та без фактичних намірів подальшого виконання цієї ухвали суду в частині призначення дати та часу огляду речових доказів за їх місцем знаходження. В ухвалі зазначено, що вона оскарженню не підлягає. Вважає, що дана не реалізована ухвала суду перешкодила подальшому розгляду справи по суті, тобто заблокувала його на роки. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Хомченко Л.І. від 07.08.2019 року в черговий раз було ухвалено: "Призначити дату огляду за місцем знаходження нежитлового вбудованого відокремленого приміщення в будівлі контори гаражу загальною площею 79,6 кв.м., а саме торгівельної зали та внутрішньої стіни вказаного приміщення (магазину), яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 і яке належить на праві власності ОСОБА_1 на 11.09.2019 року на 13-00 годину. На даний час вище зазначена ухвала теж так і залишилася не реалізованою. З протоколу виїзного судового засідання біля об`єкту нерухомого майна за вище зазначеною адресою у місті Світлодарську вбачається обставина неявки всіх, без винятку, повідомлених належним чином шести відповідачів у виїзне судове засідання 11.09.2019 року. Неприбула також керівник ТОВ "Востокспецавтоматика" ОСОБА_5 , якій постановою Апеляційного суду Донецької області заборонено вчиняти будь-які дії з рухомим та нерухомим майном магазину за вищезазначеною адресою, у тому числі з вхідними дверми, які виявилися з демонтованим внутрішнім накладним замком і заблокованими з середини. Документально підтверджена обставина вчинення кримінального правопорушення за диспозицією ст. 382 Кримінального кодексу України з умисного невиконання рішення суду, яке набрало законної сили.

Для стимулювання виконання постанови Апеляційного суду Донецької області від 22 березня 2018 року про забезпечення позову, 31.05.2019 року позивач повторно звернулася через канцелярію суду до головуючого судді Хомченко Л.І. на підставі ч. 2 статті 148 ЦПК України у випадку триваючого не виконання ухвали про забезпечення позову з заявою № 24-а "Про стягнення в дохід державного бюджету України з Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокспецавтоматика" штрафу за триваюче невиконання Постанови Апеляційного суду Донецької області від 22 березня 2018 року про забезпечення позову ОСОБА_1 ". Але залежна від відповідача-5 ТОВ "Востокспецавтоматика" суддя Хомченко Л.І. без ніяких обґрунтованих правовою нормою матеріального права підстав ухвалою суду від 31.05.2019 року безпідставно відмовила у клопотанні "про забезпечення позову". Дана ухвала окремо від рішення суду у даній справі апеляційному перегляду не підлягає. Для фальсифікації справи № 219/8324/17 за клопотанням представника Виконавчого комітету Світлодарської міської ради Климович Наталії Миколаївни був допитаний неналежний у розумінні ст. 90 ЦПК України так званий "свідок" ОСОБА_7 , яка після приведення до присяги повідомила суду, що вона у виготовленні спірного свідоцтва участі не приймала і обставини з його виготовлення їй не відомі. Незважаючи на дану обставину суддя Хомченко Л.І. не взяла до уваги припис частини першої статті 90 ЦПК, що "показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи; не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини" і сприяла стороні відповідача-1 введення в оману суду. Неналежний свідок ОСОБА_7 для надання суду недопустимих доказів почала під присягою за допомогою ОСОБА_8 вводити суд в оману, розповідаючи байки про те, що фальшиве без номерне свідоцтво про право власності ТОВ "Востокспецавтоматика" на нежитлову будівлю зареєстровану у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під назвою " НІ " від 18.11.2010 року нібито виготовляла не вона, а БТІ, спочатку міста Дебальцеве, а потім уточнила міста Єнакієве. І вона при цьому не була там присутня і їй з цього приводу нічого невідомо. І яким чином на свідоцтві від 18.11.2010 року де видавником зазначена Світлодарська міська рада з її адресою м. Світлодарська стоїть підпис на той час уже звільненого 16.11.2010 року з посади міського голови Ковальова Ігоря Олексійовича (відповідача-4, який засвідчений відбитком печатки Виконавчого комітету, а не видавника документу Світлодарської міської ради.

31.05.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про реагування на введення в оману суду постановленням окремої ухвали про порушення законодавства України в судовому засіданні 04.03.2019 року під час допиту свідка ОСОБА_7 у справі № 219/8324/17. Головуючій суддя Хомченко Л.І. без ніяких обґрунтованих правовою нормою матеріального права підстав іншою ухвалою суду від 31.05.2019 року відмовила у клопотанні "про постановлення окремої ухвали", тим самим проігнорувавши припис частини 4 статті 43 ЦПК України, що "за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом". Даною обставиною в черговий раз об`єктивно підтверджується обставина упередженості та прямої заінтересованості судді Хомченко Л.І . у результаті розгляду справи № 219/8324/17. Будучі повністю залежною від відповідачів, суддя помилково не взяла до уваги, що дії з завідомо неправдивих показань свідка, подання недостовірних або підроблених документів (доказів) у кримінальному праві кваліфікуються, як злочини проти правосуддя за статтею 384 Кримінального кодексу України. Дана ухвала теж не оскаржується окремо від рішення суду і буде переглядатися разом з рішенням суду в апеляційному порядку.

15.12.2017 року позивач ОСОБА_1 на підставі приписів статей 149, 150, 151, 152, 153 ЦПК України, з наданням суду оригіналу квитанції про сплату судового збору звернулася до суду з заявою обґрунтованою доказами про забезпечення позову шляхом заборони відповідачу-5 ТОВ "Востокспецавтоматика" вчиняти будь-які дії направлені на проникнення у приміщення автомагазину сторонніх осіб та їх впливу на приміщення автомагазину, стіни, двері, вікна, решітки, тамбур, покрівлю тамбуру, мережі електропостачання та теплопостачання, засоби обліку електроенергії, відеокамери та ганок, а також встановити заборони на розкрадання товарно- матеріальних цінностей. Але головуючій суддя Хомченко Л.І. ухвалою суду від 15.12.2017 року, в черговий раз безпідставно, з порушенням процесуального законодавства України та матеріального права, без зазначення в судовому рішенні мотивів прийняття або відхилення аргументів сторін щодо суті спору відмовила у задоволенні заяви про забезпечення позову. Відповідно до протоколу судового засідання від 15.12.2017 року (арк. с. 243-249 Т2) в якому розглядалася заява про забезпечення позову о 14:56:18 годині суддя ухвалила зробити технічну перерву у судовому засіданні без виходу складу суду із залу судових засідань № 108. Учасникам провадження запропонували покинути приміщення залу судових засідань. Позивач та її представник вийшли останніми і залишилися біля вхідних дверей, щоб потім зайти першими і бути якомога ближче до головуючого судді, щоб краще і чіткіше було чути кожне її слово. Через деякий короткий час почули розмову судді з невідомою особою по мобільному телефону. Суддя у телефонному режимі звучним голосом вирішувала питання, як їй діяти - задовольнити забезпечену судовим збором заяву позивача про забезпечення позову, чи відмовити? Потім секретар судового засідання Андрусенко С.В. запропонував повернутися до залу судових засідань. Після розміщення по місцях учасників справи, о 15:17:39 годині було включено технічний аудіо запис і судове засідання продовжилося до виходу суду до нарадчої кімнати о 15:48:18 годині. О 16:30:44 годині була оголошена вступна та резолютивна частини ухвали, якою без посилання на правову норму матеріального та процесуального права судом було відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову. Судді Хомченко Л.І. була добре відома обставина постановлення нею завідомо неправосудної ухвали від 15.12.2017 року. Тому, в порушення пункту 1 розділу III Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 19.04.2018 № 1200/0/15-18, що "Електронний примірник судового рішення або окремої думки судді оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС" не був вчасно направлений до Єдиного державного реєстру судових рішень та оприлюднений шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення. Відповідно до припису пункту 1 розділу X Порядку "Відповідальність за надсилання до Реєстру інформаційних ресурсів та обов`язок, щодо своєчасного надсилання електронних примірників судового рішення та окремої-думки судді для їх внесення до Реєстру шляхом формування та підписання відповідного електронного примірника в АСДС покладається на суддю (суддю-доповідача). який ухвалив таке рішення". Вище зазначена неправосудна ухвала суду була надіслана судом лише 09 лютого 2018 року, а оприлюднена- 14.02.2018 року, що відповідно пункту 2 частини першої статті 106 Закону України Про судоустрій та статус суддів є підставою для відкриття дисциплінарного провадження, а саме: безпідставне затягування або невжиття суддею заходів щодо розгляду заяви, скарги чи справи протягом строку, встановленого законом, зволікання з виготовленням вмотивованого судового рішення, несвоєчасне надання суддею копії судового рішення для її внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Судом порушені засади рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів. Так, відповідно до припису частини 7 статті 81 ЦПК України "Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом". У судових засіданнях під головуванням судді Хомченко Л.І., на протязі 2017 - 2020 років відсутня змагальність сторін у цивільному процесі. Так, через шість місяців після закриття підготовчого провадження, за власного ініціативою суду, 11 вересня 2018 року суддею Хомченко Л.І. була сформована для ТОВ "Востокспецавтоматики" інформаційна довідка номер 137263763 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності про державну реєстрацію права власності цього товариства на об`єкт нерухомого майна під назвою " НІ :' та неіснуючу земельну ділянку площею 41033 кв.м., за відсутності державного Акту про право власності на дану земельну ділянку. Дана обставина підтверджується вище зазначеною інформаційною довідкою до якої при формуванні були внесені зміни у вигляді ще одного опису: Будівля контори-гаражу, Б-2. 28.03.2016 року суддею цього суду Шевченко Л.В. у справі № 219/1715/16 уже формувалася аналогічна інформаційна довідка на об`єкт нерухомого майна з назвою " НІ ", але там вище зазначений опис: Будівля контори-гаражу, Б-2 був відсутній. Тобто, суд помилково, зловживаючи службовими повноваженнями, маючі згідно Закону України № 1952 повноваження персонального безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, як суддя, сформував для відповідача-5 ТОВ "Востокспецавтоматика" неналежний недопустимий доказ.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість та безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь- яких сумнівів у його безсторонності. Як вбачається з вище наведеного у позивача та третьої особи, а також у сторонніх спостерігачів, які спостерігають за цією резонансною справою, ніяких сумнівів щодо наявності неприхованої упередженості та прямої заінтересованості судді Хомченко Л . І. у результаті розгляду справи не виникає. Дана обставина обґрунтовується вище зазначеними належними доказами доданими до заяви. Тому, на підставі цих доказів судді в сьомий раз за три роки з різних підстав публічно (буде оприлюднено у ЄДРСР) висловлена двома учасниками справи повна обґрунтована недовіра, яку цілком очевидно намагається не визнавати суд. Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Відповідь - НІ, даже не намагався забезпечувати ніяких гарантій. А навпаки, використовуючи службові повноваження, помилково порушуючи матеріальне та процесуальне право підривав авторитет судової влади України. Термін "суд, встановлений законом" поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, на це звернуто також увагу Європейським судом з прав людини у справі "Сокуренко і Стригун проти України". Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Європейським судом з прав людини у справі "Сокуренко і Стригун проти України" вказує, що справедливим в розумінні ст. 6 Конвенції може вважатися тільки такий суд, який діє незалежно від будь-яких обставин особистого (людського) чи іншого плану, є безстороннім та безпристрасним, тобто при абсолютній відсутності обставин, які можуть викликати сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09 листопада 2006 року у справі "Білуга проти України", від 28 жовтня 1998 року у справі "Ветштайн проти Швейцарії" тощо) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана". Тобто, у разі наявності у сторони сумніву щодо безсторонності суддів, суд не має доводити свою безсторонність, а має прийняти заходи гарантій для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Додатково до вище зазначеного, в обґрунтування сумніву в об`єктивному розгляді справи цим судом, заявники наголошують і на інших обставинах порушення процесуального закону суддею Хомченко Л.І. До них можна віднести також наступне: ухвалою "про повернення справи" від 15 серпня 2018 року суддя - доповідач Апеляційного суду Донецької області Агєєв О.В. встановив: "В порушення визначеного процесуальним законом порядку, судом першої інстанції (головуючій Хомченко Л.І.) до апеляційного суду надіслано всі матеріали справи № 219/8324/17 та не враховано, що в даному випадку подання позивачем апеляційної скарги на ухвалу Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 24 липня 2018 року не повинно перешкоджати продовженню розгляду справи по суті цим судом". Тобто, неправомірні дії судді Хомченко Л.І. з перешкоджання розгляду справи № 219/8324/17 по суті встановлені ухвалою Апеляційного суду Донецької області, яка набрала законної сили. А також, колегія суддів постановою Апеляційного суду Донецької області від 22 березня 2018 року, якою була скасована протиправна ухвала судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Хомченко Л.І. від 15.12.2017 року про незадоволення заяви позивача про забезпечення позову, колегія суддів зазначила: "Однак з ухвалою суду про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову не можна погодитись, оскільки при постановленій оскаржуваної ухвали суд першої інстанції порушив норми процесуального права і дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.". До цього також слід додати, що суддя Хомченко Л.І. для перешкоджання доступу до правосуддя кілька разів переформатовувала справу, вилучала з неї докази, перекладала докази у хаотичному порядку, порушуючи вимоги Інструкції з діловодства в частині формування справи у хронологічному порядку. Так з апеляційного провадження, долученого до матеріалів справи (Том 2) кудись зникла постанова Апеляційного суду Донецької області від 22 березня 2018 року про забезпечення позову, якою колегією суддів встановлена обставина порушення суддею Хомченко Л.І. норм процесуального права. Вважаю, що таке порушення сталося лише внаслідок впливу на суд заінтересованих осіб шляхом телефонних перемовин про результати ухвалення рішення під час безпідставної технічної перерви у судовому засіданні 15.12.2017 року.

Для виключення безпідставної відмови судді у задоволенні клопотання про відвід (самовідвід) по формальній обставині "заява необґрунтована доказами '' заявники зазначають, що суддя, яка використовуючи надумані підстави не проводить призначені судові засідання. Так, без ніяких належних підстав, судом самоуправно не були проведені судові засідання 07.04.2020 року та 13.05.2020 року. Як з`ясувалося, перше не проведене судом засідання не відбулося на підставі неналежного клопотання секретаря Світлодарської міської ради В.П. Воронкевича від імені відповідача-1 Виконавчого комітету Світлодарської міської ради без засвідчення відбитком печатки виконкому його підпису та відсутності копії документу (довіреності), з якого випливають його повноваження ставити свій підпис за міського голову ОСОБА_12 .. Підставою його клопотання про відкладення розгляду справи по суті до закінчення карантину зазначено "З метою запобігання можливості поширення хвороби COVID-19". Вважаю таке клопотання неправомірним тиском на суд тому, що всі державні органи та органи місцевого самоврядування, у тому числі суди, працюють з дотриманням встановлених Кабінетом міністрів України заходів безпеки. Суди по всій України, у тому числі, і Артемівський міськрайонний суд Донецької області працюють і продовжують розглядати справи, окрім судді Хомченко Л.І., яка двічі підряд відмовляється розглядати справу по суті, зволікаючи в інтересах відповідачів. А по другому не проведеному судовому засіданні суддя Хомченко Л.І. надала копії неналежних документів, які не мають юридичної сили і не можуть бути прийняті судом в якості належних документів та бути підставою для не проведення судових засідань і перешкоджанню доступу до правосуддя. Так. ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області у справі № 219/8324/17 від 18.03.2020 року була залучена в якості співвідповідача юридична особа Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Харків). А рішення про не проведення судового засідання суддя Хомченко Л.І. ухвалила на підставі листа самозваної фізичної "Особи, яка діє в інтересах юридичної особи Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) ОСОБА_13 " з міста Краматорська, не засвідченого належним чином, а власним нікому невідомим підписом. Невідома самозвана особа не надала компетентному суду належним чином засвідченої довіреності юридичної особи в інтересах якої діє ця дуже шановна особа ОСОБА_13 з повним переліком наданих цій особі прав та обов`язків. А компетентний суд, помилково порушуючи матеріальне та процесуальне право, проявив повну халатність та безпорадність, не встановивши у судовому засіданні 13.05.2020 року дієздатність самозваної особи, яка ухвалою цього суду не долучалася в якості співвідповідача у справі про захист права власності порушеного дискримінаційним шляхом. Ця самозвана особа у неналежному нікчемному по закону листі до суду навіть не зазначила підстави свого представлення інтересів юридичної особи. Пан ОСОБА_13 підставив довірливу суддю Хомченко Л.І., яка при цьому в черговий раз, на підставі юридично-нікчемних документів (папірців) у повному обсязі проявила свою документально підтверджену упередженість та пряму заінтересованість у результаті розгляду справи № 219/8324/17.

Вище наведені обставини в черговий раз викликають обґрунтований сумнів в об`єктивності розгляду справи суддею Хомченко Лілією Іванівною у цивільній справі № 219/8324/17 та обґрунтовують пряму заінтересованість цього суду у результаті розгляду справи, а також є інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості, незалежності та об`єктивності судді, що прямо передбачено пунктами 3 та 5 частини першої ст. 36 ЦПК України.

Розглядаючи заяву про відвід суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.40 ЦПК України, вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Судом не встановлено необхідності вирішення питання про відвід судді Хомченко Л.І. у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи, що питання про відвід судді вирішується без повідомлення учасників, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідженням доводів, викладених у заяві про відвід судді та доданих до неї матеріалів, матеріалів справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (ч.1). Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (ч.2). До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч.3). Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч.4).

Відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. Якщо у позивача по справі виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Викладені в заяві про відвід доводи заявників за своєю суттю ґрунтуються на їх незгоді з певними процесуальними рішеннями, діями суду (судді).

Щодо розумності розгляду справи слід зазначити, що під час розгляду справ щодо тривалості провадження у національних судах Європейський суд у своїй практиці визначив ряд критеріїв, за якими він оцінює її розумність. Серед них такі: складність справи; поведінка сторін; поведінка державних органів; важливість справи для заявника.

Посилання заявників, що відповідачі за викликом суду в судові засідання не з`явилися жодного разу, спростовується журналами судових засідань та заявами про розгляд справи без участі.

Щодо ухвали суду від 18.03.2020 року суд зазначає, що вона надіслана судом до Єдиного реєстру судових рішень 18.03.2020 року. На виданій копії ухвали вбачається унікальний ідентифікатор.

Несвоєчасне оприлюднення судового рішення чи видача секретарем копії судового рішення, як на думку заявників, неналежним чином оформленою не є підставою для відводу.

Докази щодо переформатування справи, вилучення з неї доказів, а також щодо телефонних перемовин із заінтересованими особами щодо ухвалення рішення, постановлення завідомо неправосудної ухвали від 15.12.2017 року відсутні.

Щодо неналежних чи недопустимих доказів, суд зазначає, що розгляд справи триває. Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд звертає увагу на те, що пункт 1 статті 6 Конвенції не гарантує встановлення обставин, на існуванні яких наполягає одна зі сторін. Крім того, хоча вказаний пункт зобов`язує суди обґрунтовувати їхні рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може різнитися залежно від характеру рішення (див. mutatis mutandis § 58 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine, заява № 4909/04), § 54 рішення цього ж суду від 28 жовтня 2010 року у справі «Трофимчук проти України» (Trofimchuk v. Ukraine, заява № 4241/03)).

Об`єктивно обґрунтованих даних про те, що суддя Хомченко Л.І. прямо заінтересована у результаті розгляді справи, а також обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді відсутні.

Таким чином, суд приходить до переконання, що заява про відвід є необґрунтованою, тому задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.36,39,40,247 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Хомченко Л.І. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Світлодарської міської ради, Світлодарської міської ради, Міського голови міста Світлодарська Брехунець Анатолія Федоровича, ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Востокспецавтоматика", Квартирно-експлуатаційного відділу міста Луганськ, Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м. Харків) про захист права власності порушеного дискримінаційним шлях, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Фролова