УХВАЛА

15 червня 2020 року м. Кропивницький

справа № 390/22/20

провадження № 22-ц/4809/1038/20

Кропивницький апеляційний суд у складі головуючого судді Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 14 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дітей та дружини, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 14 лютого 2020 року задоволено позов ОСОБА_2 ; стягнуто зі ОСОБА_3 на користь позивача аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожного; стягнення проводити з 09 січня 2020 року до повноліття доньки ОСОБА_4 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 , потім в розмірі ј частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до повноліття сина ОСОБА_5 , тобто до ІНФОРМАЦІЯ_4 ; стягнуто з відповідача на користь ОСОБА_2 аліменти на її утримання у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, починаючи стягнення з 09 січня 2020 року до досягнення сином ОСОБА_5 трьох років, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 ; здійснено розподіл судових витрат та допущено негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів за один місяць.

Вважаючи свої права як одержувача аліментів на утримання спільної зі ОСОБА_3 доньки порушеними, у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення та незалучення її до участі у справі, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

У апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі.

Як визначено у ч. 1 ст. 352 ЦПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Апеляційним судом враховано, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Системний аналіз наведеного свідчить, що подання апеляційної скарги особою, яка не була залучена до участі у справі, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, не звільняє таку особу від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження такого судового рішення.

Згідно з ч.1 ст.127 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Як стверджує скаржниця, обґрунтовуючи заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, про наявність оскаржуваного рішення вона дізналась 12 травня 2020 року, коли від Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області надішли матеріали позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів на утримання доньки.

Апеляційний суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Разом з тим, належних доказів на підтвердження своїх доводів скаржницею до суду не надано. Так, матеріали оскарження не містять документів, що підтверджують дату отримання ОСОБА_1 позовної заяви ОСОБА_3 (поштовий конверт, копія повідомлення про вручення скаржниці поштового відправлення з позовною заявою відповідача тощо). Відсутні також доводи та обґрунтування скаржниці щодо відсутності у неї об`єктивної можливості дізнатись про існування оскаржуваного рішення раніше.

Викладене не відповідає вимогам п. 4 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, що є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

Разом з тим, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху також у зв`язку із наступним.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначене найменування суду, до якого подається скарга.

Подана ОСОБА_1 апеляційна скарга адресована до Апеляційного суду Кіровоградської області.

Разом з тим, Указом Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017 «Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах» ліквідовано Апеляційний суд Кіровоградської області та утворено Кропивницький апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Кіровоградську область, з місцезнаходженням у місті Кропивницькому.

Відповідно до ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» рішенням зборів Кропивницького апеляційного суду від 02 жовтня 2018 року днем початку роботи Кропивницького апеляційного суду визначено 05 жовтня 2018 року.

Отже, починаючи з 05 жовтня 2018 року апеляційним судом, який переглядає в апеляційному порядку судові рішення місцевих судів, які знаходяться в межах апеляційного округу, що включає Кіровоградську область, є Кропивницький апеляційний суд.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі має бути зазначене найменування суду, до якого подається скарга.

Всупереч викладеному, скаржницею у апеляційній скарзі як суд апеляційної інстанції зазначено ліквідовану юридичну особу - Апеляційний суд Кіровоградської області.

Оскільки Апеляційний суд Кіровоградської області не є судом, що визначений законом, скаржницею не дотримано вимог щодо зазначення у апеляційній скарзі найменування суду, до якого подається скарга.

Крім того, згідно з п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону передбачено, що судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Виходячи з викладеного, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі слід було сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн. (840,80 грн. х 150% = 1261,20 грн.).

Однак, доказів сплати судового збору у встановленому Законом порядку і розмірі до суду не надано.

У ч. 5 ст. 356 ЦПК України зазначено, що якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

За текстом апеляційної скарги скаржниця зазначає, що судовий збір за подання апеляційної скарги нею не сплачувався, оскільки вона вважає, що у даному провадженні має захистити інтереси своєю дитини на належне утримання від батька.

Разом з тим, посилання на відповідну правову норму, тобто законодавчо визначених підстав звільнення скаржниці від сплати судового збору, апеляційна скарга не містить.

Враховуючи наведене, скаржником не дотримано вимог п. 3 ч. 4, ч. 5 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Враховуючи встановлені судом обставини та вимоги процесуального законодавства, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення суду першої інстанції у даній справі підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 14 лютого 2020 року, - залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у десятиденний термін з дня отримання копії ухвали надати до Кропивницького апеляційного суду:

- належно оформлену апеляційну скаргу, в якій вказати правильне найменування суду апеляційної інстанції;

- докази сплати судового збору у розмірі 1 261,20 грн. за реквізитами, розміщеними на офіційному сайті Кропивницького апеляційного суду або нормативно - правове обґрунтування підстав звільнення від сплати судового збору.

- докази на підтвердження доводів про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження та неможливість своєчасного звернення до апеляційного суду.

Роз`яснити скаржниці, що в силу вимог Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України з доповненнями, внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», встановлений апеляційним судом строк для усунення недоліків апеляційної скарги продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

У разі невиконання у визначений строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржниці.

У випадку, коли вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, скаржниці буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич