Справа № 646/4899/19
№ провадження 2/646/597/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.06.20 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі:

Головуючого судді Теслікової І.І.,

за участю секретаря Сімоненко К.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Батюка ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про стягнення коштів та моральної шкоди, визнання бездіяльності неправомірною,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути на його користь з відповідача суму безпідставно списаних коштів у сумі 67531,00 грн., пеню за час затримки повернення коштів у сумі 17017,81 грн., моральну шкоду у сумі 10000,00 грн. та визнати неправомірною бездіяльність відповідача в частині неналежного розгляду (нерозгляду) заяв від 08.11.2018 року та 14.01.2019 року.

В обґрунтування позову зазначено, що 29 березня 2016 року між позивачем та ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління «Ощадбанк» було укладено договори комплексного банківського обслуговування фізичних осіб про банківський депозитний рахунок тарифного пакету "Мій рахунок» та відкрито поточний рахунок НОМЕР_1 у ТВБВ 100/20/0328 за адресою: Харків, пр. Московський, 89 (відділення 328), на який Пенсійний фонд щомісячно перераховувало пенсію, а також відкрито зарплатний депозитний рахунок тарифного пакету «Мій комфорт» НОМЕР_2 у ТВБВ 10020/0324 за адресою: м.Харків, пр. Московський, 38 (відділення 324). В подальшому між сторонами підписувались заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб і номери пенсійного та зарплатного рахунків в змінювались. Позивачем зазначено, що 22 жовтня 2018 р. була здійснена спроба незаконного отримання коштів з двох карток - зарплатної та пенсійної. Картки протягом декількох хвилин були заблоковані (без права відновлення) по гарячій лінії Ощадбанку згідно п. 9.1.4. та 9.1.5 "Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб", Особлива частина. Позивач пояснив оператору ситуацію та описав дії зловмисників і попередив через нього службу безпеки банку про імовірне шахрайство. Безпосередньо після цього дзвінку позивач втратив мобільний телефонний зв`язок через те, що зловмисники перехопили його телефонний номер і перевели його з сім-карти позивача на свою.Того ж дня позивач поновив свій мобільний номер у оператора "Водафон" - повернув номер на свою сім-карту.Наступного дня (23.10.2018) у відділенні Ощадбанку №324 позивач перевірив стан своїх рахунків. Виявилось, що банк своєчасно заблокував доступ до банківських рахунків і жодна копійка не була втрачена. Позивач замовив виготовлення нових карток, про необхідність зміни фінансового номеру телефону, прив`язаного до його рахунків, він не був проінформований співробітниками банку, і тому фінансовий номер залишився тим самим. 8 листопада 2018 р. позивач отримав нові картки у відділеннях Ощадбанку - зарплатної у відділенні №324 та пенсійної у відділенні №328. Працівники банку при ньому їх активували (до 12.04). Через 20 хвилин (у 12.24) позивач отримав напівобірване СМС-повідомлення від "Водафон" про надходження заявки на заміну сім-карти мого телефону. Після цього його телефонний зв`язок знову обірвався. Він повернувся у відділення №328 заблокувати рахунки. Там виявилось, що з обох рахунків були зняті усі кошти, незважаючи на те, що співробітники відділення №328 при ньому заблокували доступ до карток та рахунків. З зарплатного рахунку № НОМЕР_3 було знято 38833 грн., з пенсійного рахунку № НОМЕР_4 було знято 28000 грн. Робітниками відділення №328 було встановлено, що кошти переводились на інший банківський рахунок і на час їхнього звернення переказ був ще заблокованим (не здійсненим).Позивач зазначає, що з його боку порушень правил безпеки банку (п. 9.1.3. Договору) не було. Згідно прийнятої у Ощадбанку процедури того ж дня позивач подав заяву у поліцію за фактом крадіжки коштів. Після цього номери рахунків знову було змінено. Згодом позивач зв`язався зі співробітниками служби безпеки банку з приводу розслідування крадіжки коштів. Виявилось, що така шахрайська схема їм відома, потерпілий позивач не один. Співробітники служби безпеки порадили негайно змінити фінансовий номер телефону, що і було зроблено, але це було запропоновано тільки після крадіжки коштів. Оператор банку, котрому позивач дзвонив на гарячу лінію про підозрілий дзвінок від аферистів та про те, що їм відомі номери його карток, не порадив змінити фінансовий номер телефону. Співробітники відділення банку, до яких звернувся позивач на наступний день, також не порадили змінити фінансовий номер. За два тижні, що пройшли від першої невдалої спроби шахрайства, до отримання нових карток і крадіжки грошей, часу для зміни номера було більш ніж достатньо. Тоді крадіжка коштів була б неможлива. Співробітники Ощадбанку, незважаючи на те, що він негайно до них звернувся, проявили що найменше службову недбалість щодо вживання запобіжних засобів проти шахрайства. Позивач зазначає, що гроші на рахунках накопичувались для проведення операції зі заміни кульшового суглоба, яка має значну вартість. До того ж на утриманні позивача знаходяться мати та теща похилого віку (по 86 років), на лікування яких періодично потрібні значні кошти. Позивач зазначає, що жодної відповіді безпосередньо від самого Ощадбанку на його заяву про крадіжку коштів він досі не отримав. 08 листопада 2018 року позивачем було повідомлено відповідача про незаконне списання з рахунку вказаних коштів, того ж дня він звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення відносно нього шахрайських дій, за фактом чого було відкрито кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.14 січня 2019 р. позивач, не дочекавшись відповіді від Ощадбанку, подав ще одну заяву про повернення коштів. На вказану заяву від 14 січня 2019 р. про повернення незаконно списаних коштів позивач відповіді також не отримав.

Ухвалою суду від 01.10.2019 року розгляд справи проводиться в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 26.02.2020 року підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 10.06.2020 року відмовлено у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог.

В судовому засіданні позивач та його представник позовну заяву підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву, згідно якого номер мобільного телефону, повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу CMC інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_5 …4914. 08 листопада 2019 року в період часу з 12:39 до 12:41 по рахунку № НОМЕР_1 НОМЕР_6 НОМЕР_7 здійснено операції з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING (система дистанційного обслуговування ІНФОРМАЦІЯ_1 -банкінг « ІНФОРМАЦІЯ_2 24/7») в кількості 2 шт. на загальну суму 28 000,00 грн. Також, 08 листопада 2019 року в період часу з 12:46 до 13:03 по рахунку № НОМЕР_8 НОМЕР_9 / НОМЕР_10 здійснено операції з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING (система дистанційного обслуговування ІНФОРМАЦІЯ_1 -банкінг « ІНФОРМАЦІЯ_2 24/7») та UKR KYIV GREC, UKR KYIV MBK- PORTMONE в кількості 4 шт. на загальну суму 38 833,00 грн. 08 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою до Філії-Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» в якій виклав відомі йому обставини, просив повернути списані кошти. На заяву позивача була надана відповідь філією- Харківське ОУ AT «Ощадбанк» від 07 грудня 2018 року в якій повідомлялось про здійснення безготівкових переказів за його рахунками 08 листопада 2018 року які проводились з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки. Також повідомлено, що банк не несе відповідальності за операціями по картці та не володіє інформацією щодо місця здійснення вказаних операцій. 08 листопада 2018 року позивач звернувся з заявою до Московського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області. На повторне звернення ОСОБА_1 від 14.01.2019 року № Г-23 філією - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» була надана відповідь 31.01.2019 № 118.14-13/263 у якій було зазначено, що згідно умов Договору до зобов`язань банку не входить контроль фінансового номеру телефона клієнта. В своїй позовній заяві позивач зазначив, що 08 листопада 2018 року близько 12:24 він виявив смс-повідомлення від «Водафон» про надходження заявки на заміну його SIM- картки, після чого через деякий час телефонний зв`язок обірвався. Будь-яких доказів того, що заміна SIM-карти мобільного зв`язку відбулась без його відома ОСОБА_1 не надав. Вхід до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7», операції з переказу коштів здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки та смс-паролів, які направлялися на фінансовий телефон Позивача НОМЕР_11 , і були відомі виключно йому. При цьому, банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку (ч. 3 ст. 1066 ЦК України). Спірні операції підтверджені паролем клієнта, який є аналогом його власноручного підпису і проведені банківські операції з використанням СМС-коду є операціями, що проведені за власним розпорядженням позивача, за його прямим волевиявленням. Ситуація отримання сторонніми особами дублікату SIM-карти, на яку посилається позивач, врегульована п. 9.15 Договору, який передбачає, що Клієнт несе ризики та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона. Навіть якщо персоналізацію-від імені Позивача проведено сторонньою особою, яка заволоділа SIM-картою та номером картки, що не доведено, саме позивач - клієнт несе ризик та негативні наслідки такого незаконного заволодіння. враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача - Позивача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, саме Позивач несе відповідальність за проведені ним операції по власному рахунку. Відповідачем не надано доказів, що саме з вини інших осіб та/або представників банку були перераховані кошти з його рахунку. В разі ж втрати ним фінансового номеру (SIM-карти) ризик та негативні наслідки даної події несе також Позивач, про що було зазначено вище. Відповідачем не надано доказів, що саме з вини інших осіб та/або представників банку були перераховані кошти з його рахунку. Щодо вимоги про визнання неправомірною бездіяльності щодо розгляду звернень позивача, то підстави для задоволення позову відсутні, оскільки відповіді на заяви надані.

Позивачем надано відповідь на відзив, у якому він заперечує факт порушення правил безпеки банку з його боку та зазначає про виконання всіх умов, передбачених Договором після зняття грошових коштів.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників судового засідання, з`ясувавши дійсні обставини справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного.

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є клієнтом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк», у якому ним було підписано Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу.

08 листопада 2019 року в період часу з 12:39 до 12:41 по рахунку № НОМЕР_1 НОМЕР_6 НОМЕР_7 здійснено операції з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING (система дистанційного обслуговування ІНФОРМАЦІЯ_1 -банкінг « ІНФОРМАЦІЯ_2 24/7») в кількості 2 шт. на загальну суму 28 000,00 грн.

Також, 08 листопада 2019 року в період часу з 12:46 до 13:03 по рахунку № НОМЕР_8 НОМЕР_9 / НОМЕР_10 здійснено операції з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING (система дистанційного обслуговування ІНФОРМАЦІЯ_1 -банкінг « ІНФОРМАЦІЯ_2 24/7») та UKR KYIV GREC, UKR KYIV MBK- PORTMONE в кількості 4 шт. на загальну суму 38 833,00 грн.

Вищевказана інформація підтверджується Випискою по картковому рахунку.

Згідно пункту 3.1 Заяв про приєднання, шляхом підписання зазначеної Заяви про приєднання до Договору, Клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку та укладає з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку.

Відповідно до п.3.2 Заяви про приєднання, відповідно до умов Договору Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою- кредитною схемою.

Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу CMC інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_11 .

Відповідно до ч.1 ст.1066 ЦК, за договором банківського рахунку, банк зобов`язується приймати й зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунку), кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування й видачу відповідних сум з рахунку та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно з ч.1 ст.1071 ЦК банк може списати кошти з рахунку клієнта на підставі його розпорядження.

У ст.1073 ЦК передбачено, що в разі несвоєчасного зарахування на рахунок коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування коштів з його рахунку банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо іншого не встановлено законом.

Відповідно до пп.37.2 ст.37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Закон «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайту) за платіжними системами.

Згідно п.1.27 ст.1 закону платіжна картка електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунку платника або з відповідного рахунку банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.

Відповідно до п.6.3 ст.6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються НБУ. Умови відкриття рахунку та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом власником рахунку.

З матеріалів справи вбачається, що операції по картковим рахункам позивача були здійснені через електрону платіжну систему «UKR KYIV MOBILE BANKING», що підтверджено випискою по картковому рахунку.

В подальшому, ОСОБА_1 звернувся із заявою до правоохоронних органів за фактом зняття грошових коштів з його рахунків. Талоном-повідомленням № 158 від 08.11.2018 року прийнято заяву позивача та зареєстровано його в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення.

08 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою до Філії-Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» в якій виклав обставини за яких з його рахінків було знято грошові кошти, просив банк їх повернути.

Згідно відповіді філії- Харківське ОУ AT «Ощадбанк» від 07 грудня 2018 року, ОСОБА_1 надано відповідь про здійснення безготівкових переказів за його рахунками 08 листопада 2018 року, які проводились з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки.

14.01.2019 року ОСОБА_1 повторно звернувся до банку із заявою про повернення грошових коштів.

На повторне звернення ОСОБА_1 від 14.01.2019 року № Г-23 філією - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» була надана відповідь 31.01.2019 № 118.14-13/263 у якій було зазначено, що згідно умов Договору до зобов`язань банку не входить контроль фінансового номеру телефона клієнта.

Права, обов`язки та відповідальність Сторін при дистанційному обслуговуванні Клієнта обумовлені в Договорі (Розділ XVII).

Згідно п. 17.5.2 Договору, Банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати Електронні розрахункові, документи Клієнта, підтверджені Одноразовим цифровим паролем/Біометрією, в т.ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID (та подібні)/Fасе ID (та подібні), оформлені та надані Клієнтом відповідно до Договору та/або Законодавства.

Відповідно до термінів які використовуються в Договорі, Електронний розрахунковий документ, що підтверджений (підписаний) Електронним підписом, яким відповідно до цього Договору є Одноразовий цифровий пароль/Біометрія, в т. ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID (та подібні)/Fасе ID (та подібні).

Згідно Розділу II Договору, одноразовий цифровий пароль для технології «3D Secure» - пароль одноразової дії, який створюється Генератором одноразових цифрових паролів та автоматично доставляється Клієнту від Банку: шляхом друку банкоматом/ інформаційно-платіжним терміналом (за наявності відповідної технічної можливості у Банку) - використовується для Реєстрації у системі ДБО та перевірки за технологією «3D Secure»; шляхом надсилання СМС-повідомдень - використовується для Автентифікації та підтвердження операцій в Системі ДБО та перевірки за технологією «3D Secure»; шляхом надсилання через Систему ДБО після введення у Систему ДБО Коду операції, який буде зазначено при здійсненні платежу в Системі ДБО, чи на сторінці Автентифікації за технологією «3D Secure» при проведені оплати товарів чи послуг в мережі інтернет (за наявності відповідної технічної можливості у Банку).

Пунктом 17.1.5 Договору передбачено, що сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта.

Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом: Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України.

Таким чином, використання одноразового паролю, що Клієнт отримує на зазначений ним номер мобільного телефону (фінансовий номер), є електронним підписом, аналогічним власноручного підпису і будь-яка проведена банківська операція з використанням СМС-коду є операція, що проведена за власним розпорядженням Клієнта тобто за його прямим волевиявленням.

Що стосується доводів позивача щодо незаконного використання його номеру мобільного телефону сторонніми особами, то відповідно п. 9.15 Договору, Клієнт несе ризики та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений у заяві якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений банку в іншому встановленому договором порядку як номер мобільного телефону клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта.

Забезпечення захисту свого мобільного телефону та SIM-картки, на номер якої Система ДБО надсилає коди підтвердження операцій є обов`язком Клієнту відповідно до пп.3 п. 17.4.1 Договору.

Таким чином, навіть якщо персоналізацію-від імені Позивача проведено сторонньою особою, яка заволоділа SIM-картою та номером картки, що не доведено, саме Позивач - Клієнт несе ризик та негативні наслідки такого незаконного заволодіння.

До даних правовідносин підлягають застосуванню Закон України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", який визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами та Постанова Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», якою затверджено Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання (Положення).

Положеннями п. 14.12. ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.

Відповідно до Розділу VI Положення Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (п. 9 Розділу VI Положення).

Таким чином, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, банк не несе відповідальність за проведені позивачем операції по його рахунку.

Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 року но справі №522/22780/15-ц.

Так, позивачем не надано доказів, що саме з вини представників банку були перераховані кошти з його рахунку.

Як зазначено судом вище, у разі втрати фінансового номеру (SIM-карти), несанкціонованого використання Логіна, Пароля Карткового пароля ризик та негативні наслідки даної події несе виключно Клієнт.

Оскільки операція щодо переказу коштів була здійснена 08.11.2018 в Інтернеті із використання реквізитів платіжної картки, які відомі тільки власнику картки, АТ «Ощадбанк» не повинен нести відповідальності за дані операції.

Більше того, в судовому засіданні позивачем було зазначено, що зняття грошових коштів з його рахунків було здійснено особою, встановленою в ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 0006240 та позивачу відомі дані вищевказаної особи.

Таким чином, у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог про стягнення безпідставно списаних коштів у сумі 67531,00 грн. у зв`язку з недоведеністю обставин, на які посилається позивач.

Позовні вимоги про стягнення пені за час затримки повернення коштів у сумі 17017,81 грн. та моральної шкоди у сумі 10000,00 грн. є похідними від вимоги про стягнення безпідставно списаних коштів, у зв`язку з чим у задоволенні позову в цій частині також слід відмовити.

Що стосується позовних вимог про визнання неправомірною бездіяльність відповідача в частині неналежного розгляду (нерозгляду) заяв, то слід зазначити, що вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню у зв`язку з тим, що відповіді на заяви позивача від 08.11.2018 року та 14.01.2019 року були надані 07.12.2018 року за вих.№ 118/22/20-09/365 та 31.01.2019 року за вих.№ 118.14-13/263 та відправлені за адресою його проживання, на підтвердження чого було надано реєстр відправки та квитанцію.

Відповідно до ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ст. 12 цього Кодексу що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналогічна норма міститься ч. 1 ст. 81 ЦПК України.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, здійснивши оцінку доказів у відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд прийшов висновку, що відсутність підстав для задоволення позову за його недоведеності.

Суд застосував спеціальні норми права та положення укладеного між сторонами Договору, які регулюють спірні правовідносин.

Будь-яких інших фактичних даних та підтвердження їх доказами, що має значення для правильного вирішення справи, суд не встановив.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 17, 76-81, 259, 264, 265, 273, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» про стягнення коштів та моральної шкоди, визнання бездіяльності неправомірною залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 19.06.2020 року.

Суддя Теслікова І.І.