1Справа № 335/2026/20 2/335/1261/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2020 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Апаллонової Ю.В., за участю секретаря судового засідання Жечевої А.В., представника позивача Асатрян Є.М. , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя заяву представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про відвід судді Апаллоновій Ю.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 в особі представника адвоката Асатрян Єлизавети Миколаївни до ОСОБА_3 , треті особи Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області, Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександр Сергійович про визнання припиненим права власності на земельну ділянку, про визнання права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 в особі представника адвоката Асатрян Єлизавети Миколаївни до ОСОБА_3 , треті особи Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області, Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександр Сергійович про визнання припиненим права власності на земельну ділянку, про визнання права власності на земельну ділянку.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 подав заяву про відвід судді Апаллонової Ю.В. Зазначену заяву представник заявника обґрунтовує тим, що суддею Апаллоновою Ю.В. у листопаді 2019 року залишалася без руху позовна заява ОСОБА_3 про визнання дій приватного виконавця неправомірними, відновлення становища, яке існувало до порушення та визнання результатів оцінки недійсними та відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову, в подальшому ця заява визнана неподаною та повернута ОСОБА_3 , що в подальшому призвело до продажу будинку, що розташований на земельній ділянці, яка є спірною за позовом ОСОБА_4 , а також при відкритті провадження у цій справі ОСОБА_4 недоплатила судовий збір, оскільки визначена у звіті про оцінку майна вартість земельної ділянки є заниженою, однак провадження у справі було відкрито, а тому на думку відповідача вказані обставини є проявом зацікавленості головуючого у результаті розгляді справи, а тому на підставі п.п.3 та5 ч.1 ст.36 ЦПК України, представник відповідача вважає, що суддя Апаллонова Ю.В. підлягає відводу.

Представник позивача проти задоволення заяви про відвід заперечує, зазначаючи про її необґрунтованість. Вказала, що жодних доказів заінтересованості судді немає, а неналежне оформлення позову з боку ОСОБА_3 у минулому її позову не є підставою для відводу судді. Щодо судового збору, то вказала, що при подані позову було надано звіт про оцінку майна і сплачено відповідно судовий збір.

Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, суд дійшов висновку про необґрунтованість відводу з огляду на наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені ст.ст.36,37 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (ч. 2 ст. 36 ЦПК України).

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

При цьому, законодавець визначив у ч. 4 ст. 36 ЦПК України, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підставою для відводу судді заявником зазначено про залишення без руху та подальше повернення позовної заяви ОСОБА_3 у листопаді 2019 року, тобто до подання даного позову та відкриття провадження за позовом ОСОБА_4 попри недоплату судового збору, що не свідчить про наявність передбачених п.3,5 ч.1 ст. 36 ЦПК України обставин.

При вирішенні цього питання судом зауважується наступне.

18.11.2019 року ОСОБА_3 звернулася до Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександра Сергійовича, фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет позову про відновлення становища, яке існувало до порушення права та визнання дій приватного виконавця неправомірними, визнання результатів оцінки недійсними. Одночасно, при подачі позовної заяви від позивача надійшла заява, в якій позивач просив суд про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації майна.

Ухвалою судді від 19.11.2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_3 про забезпечення позову відмовлено, з тих підстав, що заявник просив у заяві про зупинення виконавчих дій у межах виконавчого провадження № 59146742. Відповідно до п.п. 5,6 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку. Однак, відомості про наявність вказаних обставин відсутні, тоді як зупинення реалізації арештованого майна передбачено лише у випадку якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Зупинення стягнення на підставі виконавчого документа, як альтернативний вид забезпечення, передбачений лише у випадку оскарження боржником виконавчого документу у судовому порядку. В даному випадку такий виконавчий документ не оскаржується. Встановлено, що позивачем подано позов про відновлення становища, яке існувало до порушення права та визнання дій приватного виконавця неправомірними, визнання результатів оцінки недійсними, а з огляду на співмірність заявлених вимог, недоведеності доводів позивача про необхідність вжиття заходів забезпечення у обраний позивачем спосіб, у задоволені заяви було відмовлено.

Ухвалою судді від 20.11.2019 року позов ОСОБА_3 залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків зазначених в ухвалі 7 днів з дня отримання копії ухвали, шляхом надання оновленої позовної заяви, яка відповідає вимогам ст. 175,177 ЦПК України та її копії для вручення учасникам справи та оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1921 грн.

Ухвалою судді від 05.03.2019 року встановлено, що ухвалою судді від 20.11.2019 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху та роз`яснено, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута позивачу. 20.11.2019 року позивачу направлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху. 03.02.2020 року позивачу повторно надіслано ухвалу про залишення позову без руху. Крім того, 03.02.2020 року на вказаний у позовній заяві номер телефону здійснено телефонний дзвінок з повідомленням про необхідність отримання ухвали Орджонікідзевського районного суду від 20.11.2019 року про залишення позову без руху. 19.02.2020 року позивачем особисто отримано ухвалу про залишення позову без руху, проте, недоліки позову позивачем не усунуто, про ухвалу судді позивач був обізнаний, однак недоліки позову не усунув, не проявив будь - якої ініціативи для з`ясування руху справи після подачі позовної заяви до суду. Оскільки, незважаючи на прийняті судом заходи для сприяння здійсненню ОСОБА_3 своїх прав, вона не виконала покладені на неї процесуальні обов`язки, що стало підставою для застосування ст. 185 ЦПК України - позовна заява ОСОБА_3 визнана неподаною та повернута.

Отже, з вказаних судових рішень вбачається, що ОСОБА_3 надавався строк для усунення недоліків позову, який з дня подання позову до суду до дня повернення позовної заяви позивачу (з 20.11.2019 року по 05.03.2020 року) склав майже чотири місяці, однак позивач недоліки позову не усунув, не проявив будь - якої ініціативи для з`ясування руху справи після подачі позовної заяви до суду у листопаді 2019 року, а тому вважати обставини неналежного оформлення позовної заяви та невиконання ОСОБА_3 покладених на неї процесуальних обов`язків, які призвели у тому числі і до повернення позовної заяви ОСОБА_3 , проявом заінтересованості судді у результатах розгляду справи або неупередженості, немає.

Посилання на недоплату судового збору з боку ОСОБА_4 та відкриття провадження за її позовом як прояв неупередженості судді також є необґрунтованим і не може свідчити про наявність підстав для відводу, передбачених п.п. 3,5 ч.1 ст. 36 ЦПК України.

Слід зазначити, що під час відкриття провадження в матеріалах справи наявний звіт про грошову оцінку земельної ділянки від 21.02.2020 року, з розміру якого і було сплачено судовий збір при поданні позову. Відповідачем жодним належним доказом не доведено, що вказана оцінка станом на 2020 рік є заниженою, як то не надано власного звіту про оцінку земельної ділянки або будь-яких інших актуальних даних щодо іншої вартості майна. Долучений витяг з висновку директора ЗФ ТОВ «Експертне агентство «Укрконсалт» визначає вартість індивідуального житлового будинку і датований квітнем 2008 року. При цьому відповідач під час розгляду справи не позбавлений права на надання такого доказу з подальшим вирішенням питання щодо розміру судових витрат у цій справі, у тому числі можливість стягнення недоплаченого судового збору за рішенням суду ухваленим за результатами судового розгляду.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

З огляду на безпідставність відводу, у задоволенні заяви представника відповідача слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про відвід судді Апаллоновій Ю.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 в особі представника адвоката Асатрян Єлизавети Миколаївни до ОСОБА_3 , треті особи Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області, Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради, Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександр Сергійович про визнання припиненим права власності на земельну ділянку, про визнання права власності на земельну ділянку, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Вступна та резолютивна частина виготовлена у нарадчій кімнаті та проголошена у судовому засіданні 10.06.2020 року. Повний текст ухвали складено 11.06.2020 року.

Суддя: Ю.В. Апаллонова