УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/4793/20

Провадження № 2-с/638/172/20

12.06.2020 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкін В.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року по справі №638/4793/20,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 11.06.2020 року звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року по справі №638/4793/20.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а такожсправ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про призначення заяви про скасування судового наказу до розгляду, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 170 ЦПК України.

Згідно частини 1 статті 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу подається в у письмовій формі.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4, 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. ч. 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

З матеріалів заяви про скасування судового наказу вбачається, що вона підписана ОСОБА_1 з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну поштову адресу суду 11.06.2020 року.

Водночас, за змістом підпункту 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

В газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018 року).

Відтак, на час звернення ОСОБА_1 із заявою про скасування судового наказу, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала, що унеможливлює прийняття заяви в електронній формі без наявності власноручного підпису заявника.

Таким чином, після публікації даного оголошення зміни, які передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів, пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», не набувають чинності.

Водночас, експлуатація ЄСІТС (у складі підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Електронний суд; Автоматизований розподіл; Судова статистика) продовжується в тестовому режимі.

Враховуючи те, що станом на дату звернення заявника до суду з заявою про скасування судового наказу Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не функціонує, всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника, а письмові докази - бути завірені ним у встановленому законом порядку.

Згідно з вимогами частини 2 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Крім того, у порушення пункту 2 частини 3 статті 170 ЦПК України заява не містить повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України.

Також, згідно пункту 1 частини 5 статті 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору, чого заявником не додано.

Так, згідно пункту 1 частини 5 статті 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу, ставка судового збору становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, доповнено пп. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яким встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до принципу правової визначеності, який є складовим елементом принципу верховенства права: наступний закон скасовує попередній закон, ухвалений з того ж питання (Lex posterior ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Тому суд вважає, що за подання заяви про скасування судового наказу необхідно сплачувати судовий збір відповідно до пп. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду з заявою, яка оформлена відповідно до вимог статті 170 ЦПК України.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Керуючись ч. 6 ст. 170 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року по справі №638/4793/20 повернути без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Дзержинського районного суду

м. Харкова В.М. Хайкін