Провадження № 2/539/157/2020

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 червня 2020 року Лубенський міськрайонний суд
Полтавської області
в складі: головуючого судді Іващенка Ю.А.,
при секретарі Карпенко Т.П.,
з участю : представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лубни Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.
В позові вказав, що йому стало відомо, що починаючи з ІНФОРМАЦІЯ_1 року на персональній сторінці в соціальній мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також під час години запитань до Уряду, під час виступу на пленарному засіданні з трибуни Верховної Ради України, а також в інтерв`ю на телеканалах України, народний депутат України ОСОБА_3 систематично розміщував відносно нього, депутата Київської обласної ради ОСОБА_2 недостовірну інформацію.
Суть цієї інформації полягає в наступному:
- у публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » від 11.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_3 о 18 годині 56 хвилин, зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від Блоку ОСОБА_4 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині...».
Ця публікація привернула увагу ЗМІ і недостовірна інформація почала стрімко поширюватись мережею Інтернет, її переглянуло необмежене коло осіб. Зокрема, посилання на публікацію містить інтернет - видання Інформатор та інші.
На день фіксації, ця публікація має 192 відмітки «подобається», 9 коментарів та 420 раз вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;
- у публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 (іd: НОМЕР_1 ) від ІНФОРМАЦІЯ_3 о 22 годині 02 хвилини, зазначено: « ІНФОРМАЦІЯ_3 «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сільгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку ОСОБА_4 !».
На день фіксації, публікація має 46 відміток «подобається», 1 коментар та 34 рази вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 »;
- у публікації, що розміщена Відповідачем на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі Facebook за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 : ІНФОРМАЦІЯ_5 ) від 12.04.2019 р. об 11 годині 46 хвилин, зазначено: «...Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_6 Глиняним, захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян....» При цьому жодного доказу того, що він був присутній під час здійснення «рейдерського захоплення» немає.
На день фіксації ця публікація має 36 відміток «подобається», 4 коментарі та ІНФОРМАЦІЯ_6 разів вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Під публікацією розміщено відеовиступ Відповідача під час години запитань до Уряду о 10 годині 49 хвилин адреса:
ІНФОРМАЦІЯ_4 5- BVr6CZIbaRaeisQ5z8kzDqe0xYAati НОМЕР_2 .
Під час перегляду відео можна побачити, що Відповідач звинувачує його у організації рейдерського захоплення сільськогосподарського кооперативу в с. Вільшанка Новоселівська. Це відео переглянуло необмежене коло осіб;
- у публікації, що розміщена Відповідачем на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою:
ІНФОРМАЦІЯ_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 : 5089) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, зазначено: «...Вчора, біля того ж таки ОСОБА_7 на Київщині, рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. А керує цим всім депутат Київської облради від БПП - Леонід Глиняний...».
На день фіксації ця публікація має 31 відмітку «подобається», 2 коментарі та ІНФОРМАЦІЯ_7 раз вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Під публікацією розміщено відеовиступ з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання час виступу о 12 годині 36 хвилин, адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_8 ІНФОРМАЦІЯ_9 &feature ІНФОРМАЦІЯ_10 & ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Під час перегляду відео можна побачити, що Відповідач звинувачує його у організації рейдерського захоплення сільськогосподарського кооперативу в с. Вільшанка Новоселівська. Це відео переглянуло необмежене коло осіб;
- у публікації, що розміщена Відповідачем на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 : ІНФОРМАЦІЯ_11 ) від 12.04.2019 р. о 19 годині 17 хвилин, зазначено: «...Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкооперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_8 21.30 в ефірі ток-шоу ОСОБА_9 «Народ проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_12 розповім як такі бпппппшні ІНФОРМАЦІЯ_13 допомагають ОСОБА_10 вибори».
На день фіксації ця публікація має 76 відміток «подобається», 3 коментарі та ІНФОРМАЦІЯ_14 рази вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ;
- у публікації, що розміщена Відповідачем на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою:
ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_3 ) від 13.04.2019 р. о 10 годині 20 хвилин, зазначено: «...Рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_4 ».
На день фіксації ця публікація має 97 відміток «подобається», 12 коментарів та 55 разів вона була переопублікована іншими користувачами соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 »
Враховуючи, що за загальними правилами доступу до особистих сторінок у соціальній мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 », для доступу на сторінку користувача необхідним є введення адреси електронної пошти та паролю, він виключає можливість дописів третіми особами цієї інформації без відома Відповідача. Тим більше, що він фактично дублює цю інформацію під час своїх виступів.
Консорціумом «Український центр підтримки номерів і адрес» Департаменту «Центр компетенції» проведено фіксацію та досліджено зміст веб-сторінок у мережі Інтернет, про що складено Експертний висновок від 16.04.2019 р. за вих. № 115/2019-ЕВ- ЦК.
Встановлено, що пости, які порушують його честь та гідність, здійснено користувачем ОСОБА_12 , зі своєї персональної сторінки користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Він, ОСОБА_2 не має ніякого відношення до рейдерського захоплення, про яке йдеться у відеовиступах Відповідача та у повідомленнях, розміщених на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».
Жодного депутатського звернення він не отримував від Відповідача, відносно нього не порушено жодного кримінального провадження.
Прохав суд визнати недостовірною, та такою що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 інформацію, що поширена ОСОБА_3 в засобах масової інформації, а саме:
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_4 ) від 11.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_3 . о 18 годині 56 хвилин, де зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від Блоку ОСОБА_4 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині.»
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_1 ) від ІНФОРМАЦІЯ_3 о 22 годині 02 хвилини, де зазначено: « ІНФОРМАЦІЯ_3 «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сільгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку ОСОБА_4 ».
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (ід: ІНФОРМАЦІЯ_5 ) від 12.04.2019 р. об 11:46, де зазначено: «Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_6 Глиняним, захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян...».
- під час виступу ОСОБА_3 під час години запитань до Уряду о 10 години 49 хвилин 12.04.2019 року адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_4 5- ІНФОРМАЦІЯ_15 GQ83vwLRP0USx275eJYM;
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_5 ) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, де зазначено: «Вчора, біля того ж таки ОСОБА_7 на Київщині, рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. А керує цим всім депутат Київської облради від БПП - Леонід Глиняний..».
- під час виступу з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання. Час виступу 12 годині 36 хвилин ІНФОРМАЦІЯ_16 року, адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_17 &feature ІНФОРМАЦІЯ_4
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_8 ІНФОРМАЦІЯ_18 / НОМЕР_6 (іd: 5090) від 12.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_3 . о 19 годині 17 хвилин зазначено: «Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкоперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_8 21.30 в ефірі ток-шоу ОСОБА_9 «Народ проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_12 розповім як такі бпппппшні глиняні допомагають ОСОБА_10 вибори».
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_3 ) від 13.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_3 . о 10 годині 20 хвилин зазначено: «...рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_4 ».
Прохав суд зобов`язати ОСОБА_3 видалити всю недостовірну інформацію та розмістити на персональній сторінці в соціальній мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 в режимі « ІНФОРМАЦІЯ_19 всім» текст спростування наступного змісту:
За цією адресою в мережі Інтернет було поширено недостовірну інформацію, що порушує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 . Дана інформація визнана недостовірною судом.»
Під спростуванням, викласти повідомлення про ухвалене у даній справі судове рішення, а саме: вид судового рішення (рішення, постанова), дату його ухвалення, номер справи, та текст резолютивної частини рішення та не видаляти цю публікацію.
Зобов`язати ОСОБА_3 виступити на найближчому Пленарному засіданні Верховної Ради України та під час години запитань Уряду, зачитати вступну та резолютивну частину рішення у цій справі з метою донесення до необмеженого кола осіб інформації про спростування недостовірної інформації.
Стягнути з ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 500 000,00 (п`ятсот тисяч) гривень.
Також прохав стягнути з ОСОБА_3 на його користь судові витрати.
В судовому засіданні, проведеному в режимі відеоконференції представник позивача ОСОБА_1 на задоволенні позовних вимог наполягала, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Суду пояснила, що ОСОБА_2 є депутатом Київської обласної ради та бізнесменом, він є засновником багатьох підприємств на Київщині. Щодо подій, які висвітлював відповідач, то мало місце якесь захоплення, на відео видно, що стоять люди, однак ОСОБА_2 немає до цього ніякого відношення. Щодо кримінального провадження по даному факту їй також невідомо нічого. ОСОБА_2 є публічною особою.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судової повістки на адресу місця реєстрації, яка повернулася до суду без вручення з відміткою «відсутній за даною адресою». Заяв про поважність причин неявки в судове засідання, відзиву на позов, не надав.
Згідно довідки про реєстрацію місця проживання сектору з реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб ЦНАП виконавчого комітету Лубенської міської ради № 1330/14.1-03 від 15.08.2019 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ст. 280 ЦПК України перелічені обставини дають суду право провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. При цьому суд враховує, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує.
Заслухавши представника позивача, з`ясувавши обставини справи, дослідивши надані суду докази по справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Судом встановлено, що дійсно в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_4 ) від 11.04.2019 р. о 18 годині 56 хвилин, зазначено: «До уваги всіх ЗМІ!!! Депутат Київської обласної ради від Блоку ОСОБА_4 за допомогою підробних документів і тітушок здійснює рейдерське захоплення сільськогосподарського кооперативу в селі Вільшанська-Новоселівка Васильківського району на Київщині.»
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_1 ) від ІНФОРМАЦІЯ_3 о 22 годині 02 хвилини, зазначено: « ІНФОРМАЦІЯ_3 «4 каналу» розповів про рейдерське захоплення сіпьгоспкооперативу на Васильківщині яке вчиняє ОСОБА_5 , депутат Київської облради від блоку ОСОБА_4 »;
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (ід: 5088) від 12.04.2019 р. об 11:46, зазначено: «Вчора, в селі Вільшанка Новоселівська Васильківського району Київщини, рейдери, на чолі із депутатом Київської облради від БПП - ОСОБА_6 Глиняним, захопили с/г кооператив і сільраду. При цьому не гребували залучати тітушок для побиття селян...»;
Під публікацією розміщено відеовиступ ОСОБА_3 під час години запитань до Уряду о 10 годині 49 хвилин 12.04.2019 року адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_4 5- ІНФОРМАЦІЯ_15 GQ83vwLRP0USx275eJYM;
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_5 ) від 12.04.2019 р. о 14 годині 20 хвилин, зазначено: «Вчора, біля того ж таки ОСОБА_7 на Київщині, рейдери захопили сільськогосподарський кооператив в селі Вільшанка Новоселівска. Класика: після підробки печатки і протоколу зборів селян, на об`єкти завели тітушок. А керує цим всім депутат Київської облради від БПП - ОСОБА_6 Глиняний.»
Під публікацією розміщено відеовиступ з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання. Час виступу 12 годині 36 хвилин 12.04.2019 року, адреса розміщення: ІНФОРМАЦІЯ_17 &feature ІНФОРМАЦІЯ_4 ;
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_8 ІНФОРМАЦІЯ_18 / НОМЕР_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_20 : 5090) від 12.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_3 . о 19 годині 17 хвилин зазначено: «Спільно з громадою села Вільшанка з`ясовували обставини рейдерського захоплення місцевого сільгоспкоперативу ОЗУ на чолі з депутатом Київської облради від БПП ОСОБА_8 21.30 в ефірі ток-шоу ОСОБА_9 « ІНФОРМАЦІЯ_3 проти» на телеканалі ІНФОРМАЦІЯ_12 такі бпппппшні ІНФОРМАЦІЯ_13 допомагають ОСОБА_10 вибори»;
- в публікації, що розміщена ОСОБА_3 на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 (іd: НОМЕР_3 ) від 13.04.2019 р. о 10 годині 20 хвилин зазначено: «...Рейдерське захоплення здійснюється на замовлення депутата Київської облради від БПП ОСОБА_11 (має родича суддю апеляційного суду і працівника Київської прокуратури), який таким чином агітує за свого кандидата ОСОБА_4 ».
У пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - Постанова № 1) судам роз`яснено, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одної особи у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.
Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).
Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила.
Відповідно до вимог частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лінгенс проти Австрії» зазначено, що необхідно розрізняти факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
У свою чергу фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом.
Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування.
У пункті 19 Постанови № 1 судам роз`яснено, що відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки дійсності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні статті 10 Конвенції.
Згідно зі статтею 277 ЦК України і статтею 10 ЦПК України (у редакції, чинній на час розгляду справи) обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.
Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.
Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 29 листопада 2017 року у справі № 6-639цс17.
28 березня 2013 року у справі «Нова газета» та Бородянський проти Росії» Європейський суд із прав людини наголосив, що втручання в свободу вираження власних думок та поглядів порушує свободу висловлення думки в трьох випадках: якщо воно здійснено не на підставі закону, якщо воно не переслідує допустимої мети або якщо воно порушує баланс між метою, заради якої здійснено втручання, і свободою вираження думки.
Європейський суд із прав людини також підтвердив, що правдивість оціночних суджень не припускає можливості доказування, і оціночні судження дійсно слід відрізняти від фактів, існування яких може бути підтверджене та виділив три можливі варіанти фундаменту, на якому можна побудувати свою оцінку: І) факти, що вважаються загальновідомими; 2) підтвердження висловлювання яким-небудь джерелом; 3) посилання на незалежне дослідження.
Таким чином, враховуючи висновок Європейського суду з прав людини, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав.
Крім того, у разі якщо позивач є публічною особою, то суд, розглядаючи і вирішуючи справу про захист його гідності, честі чи ділової репутації, повинен ураховувати, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальної сфери, спорту чи в будь-якій іншій галузі).
Оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв`язку із цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати.
Право на недоторканість ділової репутації та честь і гідність публічної особи підлягають захисту лише у випадках, коли політичний, державний або громадський діяч доведе, що інформація про нього була поширена з явним злим умислом, тобто з нехтуванням питання про їх правдивість чи неправдивість, а не з метою доведення до громадськості особистих тверджень про наміри і позицію таких політичних лідерів.
У частині першій статті 277 ЦК України передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації.
Тлумачення статті 277 ЦК України свідчить, що позов про спростування недостовірної інформації підлягає задоволенню за такої сукупності умов: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права; врахування положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини щодо її застосування.
Стаття 34 Конституції України гарантує кожному право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Вказана конституційна норма кореспондує статті 10 Конвенції з основоположних прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожна людина має право на свободу вираження своїх поглядів, одержувати та поширювати інформацію та ідеї без втручання держави і незалежно від кордонів.
У постанові Верховного Суду у складі суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 серпня 2018 року у справі № 607/4318/16-ц зроблено висновок, що «оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв`язку з цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи або органу державної влади є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Вказані особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати».
Правильність думки чи оцінки тієї чи іншої особи може бути предметом думки, оцінки інших осіб, але не предметом повноважень судової влади. Вони можуть оспорюватися у порядку полеміки, у тому числі й у друкованому засобі, по радіо чи в телепередачі або іншим адекватним способом.
Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема, гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.
Таким чином, згідно із статтею 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини, особливо якщо такі висловлювання стосуються публічної особи або посадової особи рівня суспільного значення та її діяльність становить суспільний інтерес. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. Що ж стосується оціночних суджень, цю вимогу неможливо виконати, і вона є порушенням самої свободи поглядів, яка є основною складовою права, гарантованого статтею 10 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 липня 1986 року у справі «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria).
Відповідно до висновку експерта Українського бюро лінгвістичних експертиз №056/150 від 23.05.2019 року, текстові матеріали аналізованих висловлювань ОСОБА_3 щодо ОСОБА_2 містять негативну інформацію про ОСОБА_11 і ця інформація представлена у формі фактологічного твердження та може завдати шкоди честі, гідності та діловій репутації ОСОБА_11 .
Суд зауважує, що позивач ОСОБА_2 є депутатом Київської обласної ради та бізнесменом, також він є засновником багатьох підприємств на Київщині, що підтверджено його представником в судовому засіданні. Отже, свою діяльність ОСОБА_2 здійснює у публічному просторі. Такого роду діяльність має ризики наражатися на критику з боку тієї частини суспільства, яка не поділяє поглядів позивача, і до якої, як вбачається з досліджених судом обставин справи, належить і відповідач, народний депутат України станом на час поширення інформації ОСОБА_3 Проаналізувавши публікації, розміщені відповідачем на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » стосовно позивача ОСОБА_2 та відеовиступ відповідача під час години запитань до Уряду а також його відеовиступ з трибуни Верховної Ради України під час пленарного засідання 12.04.2019 року, в контексті наведених вище норм закону, що регулюють виниклі між сторонами відносини, суд вбачає, що вислови відповідача на адресу позивача відображають його особисте бачення та характеристику діяльності ОСОБА_2 саме як публічної особи. Щодо характеру висловлювань відповідача, які містили образливі для позивача елементи, суд вдається до рішення ЄСПЛ від 21 лютого 2012 року у справі «Тушалп проти Туреччини», де визначено, що, навіть припускаючи, що висловлювання … могли бути визнані провокативними, грубими та агресивними, вони становили оціночні судження. Крім того, слід враховувати, що при розгляді подібних справ необхідним є врахування критерію пропорційності, а також обґрунтованості обмеження. Є нагальним розмежувати розуміння відомостей фактичного характеру та думок, поглядів, критичних висловлювань та оцінок, висловлених відповідачем в порядку реалізації конституційного права на свободу думки і слова. Відтак, поширена ОСОБА_3 інформація є його власними судженнями, що ґрунтуються на особистому трактуванні відповідачем отриманої з інших джерел інформації, висловлені відносно публічної особи.
Поширення таких висновків відповідачем має оцінюватися з точки зору суспільно відповідальної поведінки будь-якої особи перед суспільством, а аналіз таких висновків повинен здійснюватися суспільством на основі усієї інформації, отриманої з різних джерел.
Крім цього, суд враховує, що відповідно до ст. 27 Закону України «Про статус народного депутата України» народні депутати України не несуть юридичної відповідальності за результати голосування або висловлювання у Верховній Раді України та її органах, а також при здійсненні депутатських повноважень, за винятком відповідальності за образу чи наклеп.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 , як народний депутат України, на пленарному засіданні Верховної Ради України, а також під час години запитань до Уряду, вчинив вищезазначені висловлювання та висловив свою думку щодо позивача та його діяльності як публічної особи, а тому така інформація не підлягає спростуванню.
Публікації відповідача ОСОБА_3 на персональній сторінці в соціальній мережі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » пов`язані із висвітленням подій, про які ним, як народним депутатом України, було повідомлено на пленарному засіданні Верховної Ради України.
Беручи до уваги вищевикладене, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволенню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України,
В задоволенні позову ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_7 ) до ОСОБА_3 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 ) про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Роз`яснити відповідачу, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до пп.15.5 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Лубенський міськрайонний суд Полтавської області.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 19 червня 2020 року.

Суддя Ю.А. Іващенко