Справа № 289/433/20
Номер провадження 2/289/462/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2020 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі :

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

за відсутності сторін,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Котівського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

16.03.2020 позивач звернулася до суду з зазначеним позовом вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Котівка Радомишльського району Житомирської області померла мати позивача ОСОБА_2 , яка за життя ІНФОРМАЦІЯ_2 зробила розпорядження, яким заповіла все своє майно своїй дочці ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на земельну ділянку площею 1,89 га, що знаходиться на території Котівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, яка належала ОСОБА_2 , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 231755.

Позивач не звернулася своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по причині хвороби та лікування, що підтверджує наданими копіями медичних документів, в зв`язку з чим просить визначити їй додатковий строк два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою від 18.03.2020 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 17.06.2020, запропоновано відповідачу у визначений судом строк надати відзив на позовну заяву, копію ухвали направлено сторонам по страві, а відповідачу крім того копію позову з додатками на 11 арк., а також направлені відповідні запити до Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області, Котівського старостинського округу Радомишльського району Житомирської області.

06.04.2020 на адресу суду надійшла заява відповідача про розгляд справи без участі його представника, заявлені позовні вимоги просить задовольнити (а.с.27).

В судове засідання позивач не з`явилася, направила заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала в повному обсязі (а.с.32).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем в порядку, встановленому ст. 206 ЦПК України, згідно ч. 4 якої у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання позову відповідачем суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, що надані Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12 червня 2009 року №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", зокрема в абзаці 3 пункту 24, в частині того, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Зважаючи на те, що відповідач подав письмову заяву, якою безумовно визнав позовні вимоги, суд приймає визнання відповідачем позову. При цьому, судом враховано, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази які б свідчили про те, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача).

Так, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 являється спадкоємцем першої черги за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері ОСОБА_2 , однак пропустила строк для прийняття спадщини по причині хвороби, що підтверджує наданими копіями медичних документів.

Згідно інформації, наданої 18.03.2020 Радомишльською нотаріальною конторою Житомирської області, ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не звертався. Спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 не заводилась (а.с.26).

З інформації Котівського старостинського округу Радомишльського району Житомирської області встановлено, що на день смерті ОСОБА_2 та протягом шести місяців після її смерті в її житловому будинку ніхто більше не проживав і не був зареєстрований, в тому числі малолітні, неповнолітні, недієздатні особи (а.с.28).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Частиною першою статті 1269 ЦК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За змістом частин першої та третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Таким чином, визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.10-13, 76-81, 206, 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , Житомирська область, Радомишльський район, с. Заболоть, рнокпп НОМЕР_1 ) до Котівського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області (12205, Житомирська область, Радомишльський район, с. Котівка, вул. Центральна, 44, Код ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рнокпп НОМЕР_1 , як спадкоємиці за заповітом, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів (ст.ст. 354, 355 ЦПК України).

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу (п.15 Розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н. С. Сіренко