Справа № 754/1948/20
У Х В А Л А

Іменем України

15 червня 2020 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Зотько Т.А.,

за участі секретаря судового засідання Ковальової В.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

представника 3-особи: ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м.Києві за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-особи: ОСОБА_6 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа по позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , 3-особи: ОСОБА_6 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житло-Капітал» про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 17.02.2020 року відкрито провадження у справі та призначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судовому засіданні від представника відповідача - ОСОБА_2 надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, мотивоване тим, що виходячи зі змісту чинного законодавства право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу має лише один з подружжя та волевиявлення особи, щодо розірвання шлюбу є її індивідуальним бажанням, яке залежить від обставин, які складись під час спільного проживання у шлюбі і має виражатись самостійно у певних діях, зокрема подання позову про розірвання шлюбу. Таким чином відповідач дійшов висновку, що позовну заяву про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, подано від імені позивача особою, яка не має права її підписувати. Також представник відповідача звертає увагу на те, що Олександрівським районним судом Кіровоградської області, було ухвалено 12.05.2020 відповідне судове рішення, яким було задоволено позовні вимоги ОСОБА_5 про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_2 , вимоги поданого клопотання підтримав в повному обсязі, просивши про залишення позову без розгляду.

Представника третьої особи: ОСОБА_3 , також просив про залишення позовної заяви без розгляду.

В судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_1 , заперечував, щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити частково виходячи з наступного:

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; Як вбачається із матеріалів справи заочним рішенням Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 12.05.2020 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу.

Таким чином, питання про розірвання шлюбу вже вирішено судом, а відтак суд вважає за доцільне залишити без розгляду вимогу позовної заяви про розірвання шлюбу.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до п. 2 с.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу по залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Оскільки у судовому засіданні встановлено, що позовна заява подана від імені представника, який має повноваження на ведення даної справи, інших даних які б встановлювали протилежне не встановлено, обставини на які посилався представник відповідача в своїх твердженнях, не є підставою для залишення без розгляду частину вимог, що стосується поділу майна подружжя, а відтак суд дійшов висновку, що клопотання про залишення позову без розгляду в частині вимог про поділ майна подружжя є безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 175, 275, 263, 272, 351 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача - ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Залишити без розгляду позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_5 в частині про розірвання шлюбу.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: