КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/9229/2020
Унікальний №755/9974/19
УХВАЛА

11 червня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕМЕКС» на додаткове рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕМЕКС» про стягнення заборгованості, -

встановив:

Додатковим рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04 березня 2020 року задоволено заяву ОСОБА_1 про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕМЕКС» подало апеляційну скаргу, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно із ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване додаткове рішення було ухвалене 11 березня 2020 року з апеляційною скаргою апелянт звернувся 01червня 2020 року та подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження мотивує, тим, що в судовому засіданні під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення присутніми не були, оскільки таке проголошення відбулось за межами роботи Орджонікідзького районного суду м.Запоріжжя, якому було доручено забезпечення проведення відео конференції. Проте до апеляційної скарги не надає доказів на підтвердження дати отримання повного тексту судового рішення, також такі данні відсутні і в матеріалах справи, що унеможливлює апеляційний суд вирішити питання про поновлення строків на апеляційне оскарження.

На підставі вище викладеного зазначені підстави в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, а тому приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження або надання підтвердження дати отримання апелянтом копії оскаржуваного рішення.

А тому, апелянту потрібно зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції або надати підтвердження дати отримання апелянтом копії оскаржуваного рішення.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та надання підтвердження дати отримання повного тексту оскаржуваного рішення.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

ухвалив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕМЕКС» на додаткове рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 11березня2020 року залишити без руху та встановити строк дес`ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних в ній недоліків.

Неусунення недоліків є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гуль