Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 695/55/20

номер провадження 2/695/724/20

15 червня 2020 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Середи Л.В.,

за участю секретаря - Оніщенко Н.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноші цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Привітненської сільської ради Золотоніського району Черкаської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача по справі ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , яка постійно проживала по АДРЕСА_1 , після смерті якої залишилося спадкове майно. За свого життя ОСОБА_3 заповіту не склала, а тому після її смерті відкрилася спадщина за законом. Позивач та відповідач ОСОБА_2 звернулися до сільської ради де оформили заяви про прийняття спадщини та їм пояснили, що їм необхідно звернутися до нотаріальної контори із відповідними заявами про прийняття спадщини. В той же день ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до нотаріальної контори де повідомили про свій намір успадкувати майно після смерті своєї матері, але відповідні заяви нотаріусу, які були оформлені у сільській раді, не надали, оскільки вважали, що останні мають зберігатися у них.

Позивач наполягає, що у зв`язку із необізнаністю в порядку подання заяви про прийняття спадщини вони пропустили строк на звернення до нотаріальної контори для належного оформлення своїх спадкових прав, а коли позивач звернулася до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно, їй було відмовлено у вчиненні таких дій у зв`язку із пропуском строку на звернення до нотаріуса по питанню оформлення права на спадщину.

У зв`язку із вказаним вище позивач, будучи єдиним спадкоємцем після смерті своєї матері звернулася до суду, з метою захисту своїх прав та просила суд надати додатковий строк для написання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання позивач не з`явилися, однак звернулася до суду із заявою, згідно якої просила розгляд справи проводити за її відсутності на задоволенні позовних вимог наполягала у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву згідно якої позовні вимоги визнав повністю та просив розгляд справи здійснювати за його участі.

Представник відповідача - Привітненської сільської ради в судове засідання не з`явився, направивши до суду заяву, в якій просив суд справу розглянути без участі представника сільської ради, проти задоволення вказаного позову не заперечували.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього Кодексу.

Так як у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, а відповідач позовні вимоги визнав, суд вважає за можливе у підготовчому судовому засіданні розглянути справу за відсутності осіб, що беруть участь у справі та прийняти рішення на підставі доказів, що знаходяться у ній.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

При цьому суд виходить з наступних підстав.

Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, визнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту прав, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання.

Згідно вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається після смерті особи.

Відповідно до свідоцтва про смерть (серії НОМЕР_1 від 17.04.2018 року) ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 про що 17.04.2018 року Золотоніським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, складено відповідний актовий запис за №92.

Як вбачається із змісту норм ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Як вбачається із свідоцтва про народження (серії НОМЕР_2 від 08.01.2020 року) ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 її матір`ю зазначена ОСОБА_3 . В подальшому ОСОБА_4 змінила своє прізвище на ОСОБА_5 в наслідок укладення шлюбу, що стверджується свідоцтвом про одруження (серії НОМЕР_3 від 30.06.1979 року).

Вказана обставина сторонами справи не оспорюється та не заперечується, як і факт того, що ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3 , а тому в силу норм ст.. 82 ЦПК України вказані обставини додатковому доказуванню не підлягають.

Таким чином судом встановлено, що позивач по справі є спадкоємцем першої черги, а оскільки дані про наявність заповіту ОСОБА_3 відсутні то спадкування здійснюється на підставі закону.

У відповідності до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Судом встановлено, що відповідні наміри оформити свої спадкові права виявив лише один із спадкоємців після смерті ОСОБА_3 ..

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Нормами ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Судом встановлено, що мати позивача по справі померла, а остання звернулася до сільської ради із відповідною заявою про прийняття спадщини, яка була посвідчена 11.10.2018 року секретарем Привітненської сільської ради Золотоніського району Черкаської області та зареєстрована в реєстрі за №24.

Однак позивач пропустила строки звернення до нотаріуса із даною заявою оскільки достеменно не знала процедуру оформлення своїх спадкових прав та вважала, що звернувшись до сільської ради вимоги чинного законодавства виконала повністю.

Вказана обставини відповідачем по справі не заперечується та не спростовується, а тому, на підставі ч. 1 ст. 81 ЦПК України, не підлягає доказуванню.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Згідно повідомлення Золотоніської районної державної нотаріальної контори від 12.03.2020 року №168/01-16 після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась.

За таких обставин вбачається, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, а на підставі норм чинного законодавства, які вказані вище, вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, яка ніким не прийнята.

Також суд бере до уваги, що, як зазначено вище, відповідачі по справі позовні вимоги визнали повністю.

Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009р. № 2, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

З огляду на викладене, суд задовольняє вимоги позивача про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не вбачає підстав для відмови в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст.55,124 Конституції України, ст., ст. 76, 264, 265, 1270, 1272 ЦК України, ст., ст. 10, 76,264,265 ЦПК України, суд ,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Привітненської сільської ради Золотоніського району Черкаської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк у два місяці після набрання судовим рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення в порядку визначеному ст.,ст. 354-356 ЦПК України.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), зазначений судовим рішенням термін оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя: Середа Л.В.