Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1958/18
Провадження № 2-п/376/6/2020
У Х В А Л А

"05" березня 2020 р.

Сквирський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Віговського С.І.,

при секретарі Кропивлянській С.М.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Хомича Івана Олександровича про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 376/1958/18-ц від 09 листопада 2018 року, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, -

встановив:

Заочним рішенням Сквирського районного суду Київської області від 09 листопада 2018 року у цивільній справі № 376/1958/18-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, позов задоволено у повному обсязі та вирішено питання про стягнення судових витрат.

Не погоджуючись з вказаним рішенням представник заявника (відповідача) ОСОБА_1 , адвокат Хомич Іван Олександрович звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення (заява зареєстрована в АСДС Сквирського районного суду Київської області за № 1627/20 від 19.02.2020 року) у зв`язку з порушенням судом норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, в якій просить суд, зокрема, переглянути та скасувати вказане заочне рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Представник заявника (відповідача) у заяві про перегляд заочного рішення посилається,зокрема на ті обставини, що суд при розгляді цивільної справи № 376/1958/18-ц не дав відповідачу можливості надати свої докази та заперечення (відзив на позовну заяву) у зв`язку з тим, що відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи у суді через неотримання нею повісток та жодних інших документів від суду про розгляд справи, а відтак і не могла бути присутньою у судовому засіданні.

На розгляд заяви про перегляд заочного рішення представник заявника, адвокат Хомич І.О. в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду заяви про перегляд заочного рішення повідомлений належним чином, заяв про розгляд заяви про перегляд заочного рішення у його відсутності до суду не подавав.

Позивач ОСОБА_2 на розгляд заяви про перегляд заочного рішення не з`явився, про дату, місце та час розгляду заяви позивача повідомлено належним чином, заяви про перегляд заочного рішення у відсутності позивача до суду не подано.

Заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви (ч. 1 ст. 287 ЦПК України).

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи № 376/1958/18-ц, заяву про перегляд заочного рішення та додані до неї матеріали, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення, зважаючи на наступні підстави.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вимоги ч. 1 ст. 288 ЦПК України суд доходить висновку, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом в сукупності буде встановлено, що: 1) відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин; 2) відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; 3) докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Поважною причиною неявки відповідача (заявника) в судове засідання призначене на 09 листопада 2018 року представник заявника (відповідача) вважає обставини не повідомлення судом належним чином відповідача про календарну дату його проведення, оскільки жодних поштових повідомлень, судових повісток від суду відповідач (заявник) не отримувала у зв`язку з її не проживанням за адресою вказаною у резолютивній частині судового рішення: АДРЕСА_1 , оскільки фактичним місцем проживання відповідача (заявника) з січня 2007 року є наступна адреса: АДРЕСА_2 , докази чого наводить у додатках до заяви про перегляд заочного рішення.

Наведені представником заявника (відповідача) поважні причини неявки відповідача (заявника) в судове засідання призначене на 09 листопада 2018 року та в інші судові засідання призначені у справі, суд вважає необґрунтованими, зважаючи на наступне.

Ухвалою від 27 серпня 2018 року суд відкрив загальне позовне провадження у цивільній справі № 376/1958/18-ц та призначив підготовче засідання у приміщенні Сквирського районного суду Київської області на 17 вересня 2018 року о 09.00 годині, надіславши при цьому, зокрема, відповідачу на адресу її зареєстрованого місця проживання, зазначену у позові, із ухвалою про відкриття загального позовного провадження, копію позовної заяви та доданих до неї матеріалів, роз`яснивши право подати відзив на позовну заяву у строк до 17 вересня 2018 року (а.с. 17, 19).

З повернутого до суду листа МВПЗ Сквира 1 УДППЗ «Укрпошта» та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 30.08.2018 року вбачається, що працівником суду помилково було надіслано зазначені матеріали на адресу АДРЕСА_3 (відмітка працівника поштового зв`язку про відсутність адреси одержувача; а.с. 20, 21).

Ухвалою від 17 вересня 2018 року суд закрив підготовче провадження у цивільній справі № 376/1958/18-ц та призначив справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 05 жовтня 2018 року о 12.00 годині у приміщенні суду, викликавши у судове засідання учасників судового процесу (а.с. 23).

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

При цьому, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 211 ЦПК України).

Порядок виклику учасників судового процесу до суду регулюється главою 7 розділу І ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи (ч.ч. 5, 6 ст. 128 ЦПК України).

У позовній заяві відсутня (не зазначена) офіційна електронна адреса відповідача, тому суд надіслав рекомендованим листом з повідомленням про вручення повістку разом із розпискою та з копіями відповідних документів на зазначену у позові адресу зареєстрованого місця проживання відповідача: АДРЕСА_1 .

Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення від 17 вересня 2018 року, за адресою місця проживання відповідача: АДРЕСА_1 , поштову кореспонденцію суду 20 вересня 2018 року одержав її чоловік, - ОСОБА_3 , з відміткою та підписом працівника поштового зв`язку у цьому повідомленні «вищезазначене поштове відправлення вручено 20.09.2018 року за довіреністю чоловікові ОСОБА_4 » (а.с. 24).

Згідно ч. 1 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Частиною 3 ст. 130 ЦПК України передбачено, що якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Оскільки на час вручення (17 вересня 2018 року) поштової кореспонденції суду працівником поштового зв`язку відповідача не було виявлено в зареєстрованому місці проживання за адресою: АДРЕСА_1 , однак було виявлено її повнолітнього члена сім`ї, - чоловіка ОСОБА_3 (обставини сімейних відносин з чоловіком наводяться заявником (відповідачем) у позовній заяві про визнання права власності за набувальною давністю від 13.10.2017 року (абз. 1 стор. 2 позову; а.с. )), то суд вважає, що у такому випадку заявник (відповідач) вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, незалежно від того, що у подальшому з різних причин вона не одержувала поштову кореспонденцію суду (а.с. 27, 28).

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач ОСОБА_1 не з`явилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки, а також не подала відзив на позовну заяву без поважних причин, оскільки була належним чином повідомлена про місце, дату та час розгляду справи.

За таких обставин суд вважає, що представником заявника (відповідача) ОСОБА_1 адвокатом Хомич І.О. суду не доведено, що відповідач не з`явилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки, а також не подала відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які посилається відповідач у заяві про перегляд заочного рішення, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13). Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими непереборними обставинами.

Посилання представником заявника (відповідача) на обставини розгляду судом справи з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності) не є предметом розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 77, 78, 79, 81, 128, 130, 284-288, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Хомича Івана Олександровича про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 376/1958/18-ц від 09 листопада 2018 року, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: С. І. Віговський