У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2020 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Соколишина Л.Б., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення його позову до подання позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення авансової сплати на придбання будинку, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаною заявою.

Перевіривши заяву про забезпечення позову та додані до неї документи, суд приходить до висновку, що вказана заява, відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України, підлягає поверненню заявнику, оскільки її подано без додержання вимог статті 151 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Заявник в обґрунтування заяви зазначає про свій намір у жовтні 2005 року придбати у ОСОБА_2 домоволодіння АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим ним було передано їй авансовий платіж. Вказує, що у даному домоволодінні він проживав тривалий час. Оскільки ОСОБА_2 у подальшому відмовилася від продажу будинку і він має побоювання щодо неповернення йому сплачених коштів, просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на домоволодіння АДРЕСА_2 та належать ОСОБА_2 , заборони відчуження зазначених будинків та внесення у відповідний реєстр відомостей про накладення арешту.

Суд констатує, що у заяві заявником не наведено обґрунтувань доцільності вжиття вказаних заходів щодо обох домоволодінь.

Крім того, як вбачається з інформаційної довідки № 212893138 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 10 травня 2006 року Державним нотаріальним архівом в Кіровоградській області за реєстраційним номером обтяження № 3186536 на підставі листа № 06-1-80-835-1 слідчого прокуратури Кіровоградської області вже було накладено арешт на домоволодіння АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_2 .

Також, відповідно до п.п. 6, 7 ч. 1 ч. ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Натомість, заява про забезпечення позову не містить пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення. У ній зазначено лише про те, що заявник вважає недоцільним застосування зустрічного зобов`язання.

Заявник не наділений правом на вирішення доцільності застосування зустрічного забезпечення, тобто вказані заходи застосовуються не за його ініціативою.

Питання вжиття заходів зустрічного забезпечення вирішуються судом, який остаточно і визначає захід зустрічного забезпечення, який має бути вжитий в кожному конкретному випадку з урахуванням обставин справи, або ж щодо недоцільності такого забезпечення.

Крім того, суд звертає увагу, що з матеріалів заяви вбачається, що позов, який має у майбутньому подати заявник стосується стягнення авансової плати на придбання будинку, що складається, на думку заявника з 4000 доларів США, на підтвердження чого не долучено відповідних доказів.

Також ціна позову, про забезпечення якого просить заявник, у перерахунку з гривневого еквіваленту у доларовий еквівалент відрізняється від вказаного авансового платежу, а саме: заявник зазначає ціну позову у розмірі 321817 грн. 20 коп., що по курсу НБУ станом на 02 червня 2020 року (вказаний у заяві) становить 12000 доларів США. Тобто, зазначений ним розмір авансового платежу 4000 доларів США не збігається з ціною позову.

Такі розбіжності можуть призвести до неправильного рішення щодо співмірності позовних вимог із заходом забезпечення позову.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 151 ЦПК України, якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

Заявником у заяві було зазначено в якості особи, яка може отримати статус учасника справи: ОСОБА_2 , однак ним не було вказано реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичної особи) за його наявності або номеру і серії паспорта даної особи, (якщо вони відомі заявнику).

Згідно з ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення даної заяви. При цьому заявник не позбавлений можливості, усунувши вказані недоліки заяви про забезпечення позову, повторно звернутися з нею до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 151, 153 ЦПК України, суд, - у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення його позову до ОСОБА_2 про стягнення авансової сплати на придбання будинку до подання указаної позовної заяви повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду безпосередньо або до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи через Черкаський районний суд Черкаської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня її складення - апеляційної скарги, з урахуванням положень п. 3 ч. 12 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі її оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Суддя: Л. Б. Соколишина