Справа № 715/505/20
Провадження № 2/715/241/20
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 червня 2020 року смт. Глибока
Глибоцький районний суд Чернівецької області
в складі: головуючого судді Маковійчук Ю.В.,
секретаря судового засідання Затолошної Р.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа Банк» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач АТ «Альфа - Банк» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він з 15.10.2019 року є правонаступником щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» на підставі Передавального акту загальних зборів акціонерів АТ «Альфа - Банк» та рішення єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк».
Посилається на те, що 08 грудня 2005 року між АТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 , укладено кредитний договір № 363. Відповідно до умов вказаного договору останній отримав 50 000 доларів США та зобов`язався в порядку та на умовах, що визначені договором виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені договором, додатком № 1 до нього та графіком погашення кредиту.
Вказує на те, що позивач повністю виконав всі умови договору, а відповідач неналежно виконує взяті на себе зобов`язання за вказаним договором, в результаті чого станом на 09.02.2020 року виникла прострочена заборгованість в сумі 18 725,00 доларів США, строкова заборгованість по нарахованих відсотках 174,77 доларів США, прострочена заборгованість по нарахованих відсотках 22 736,57 доларів США.
Крім того, посилався на те, що з метою забезпечення належного виконання зобов`язання за кредитним договором від 08.12.2005 року між кредитором та іпотекодавцем ОСОБА_1 укладено іпотечний договір № 363. За умовами вказаного договору остання передала кредитору в іпотеку житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 .
В судове засідання представник позивача не з`явився. Від ОСОБА_3 до суду надійшла заява, про розгляд справи у відсутності представника позивача. При цьому останній позовні вимоги підтримав повністю, просив суд їх задовольнити в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач ОСОБА_1 та третя особа по справі ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про розгляд справи, причину неявки в судове засідання не повідомили і не просили суд відкласти розгляд справи.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач АТ «Альфа - Банк» є правонаступником щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» на підставі Передавального акту загальних зборів акціонерів та рішення єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 року.
Крім того встановлено, що 08 грудня 2005 року між АТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 , укладено кредитний договір № 363. Відповідно до умов вказаного договору відповідач ОСОБА_2 отримав 50 000 доларів США та зобов`язався в порядку та на умовах, що визначені договором виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені договором, додатком № 1 до нього та графіком погашення кредиту. Строк дії договору до 03 грудня 2015 року.
Крім того, встановлено, що з метою забезпечення належного виконання зобов`язання за кредитним договором від 08.12.2005 року між кредитором та відповідачем ОСОБА_1 укладено іпотечний договір № 363. За умовами вказаного договору остання передала кредитору в іпотеку житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 .
Судом також встановлено, що позивач повністю виконав всі умови договору, а відповідач ОСОБА_2 , неналежно виконував взяті на себе зобов`язання за вказаним договором, в результаті чого станом на 09.02.2020 року виникла прострочена заборгованість в сумі 18 725,00 доларів США, строкова заборгованість по нарахованих відсотках 174,77 доларів США, прострочена заборгованість по нарахованих відсотках 22 736,57 доларів США.
05.02.2020 року позивачем направлено на адресу відповідачів вимога про заборгованість в сумі 41 561,44 доларів США, де позивачем було запропоновано протягом 30 днів сплатити зазначену заборгованість та повідомлено, що у випадку невиконання цієї вимоги банк розпочне звернення стягнення на предмет іпотеки. Також в даній вимозі було запропоновано відповідачам, у випадку неможливості сплатити кредит, добровільно передати предмет іпотеки банку для подальшої реалізації та зазначено, що в цьому випадку вини будуть звільнені від сплати нарахованих штрафних санкцій.
Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 ЦК України та позасудові (статті 17-19 ЦК України).
Відповідно до статей 12 і 33 Закону України «Про іпотеку» одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.
Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону України «Про іпотеку»).
З огляду на вказане Закон України «Про іпотеку» визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону України «Про іпотеку») є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону України «Про іпотеку»); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, є (частина третя статті 36 Закону України «Про іпотеку»): 1) передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону; 2) право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 вказаного Закону.
У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 12 Закону України «Про іпотеку»).
У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 33 Закону України «Про іпотеку»).
У разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору (частина перша статті 35 Закону України «Про іпотеку»). Положення вказаної частини не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку (частина друга статті 35 Закону України «Про іпотеку»).
Вимога, встановлена частиною першою статті 35 ЗаконуУкраїни «Про іпотеку», не перешкоджає іпотекодержателю здійснювати свої права, визначені статтею 12 цього Закону, без попереднього повідомлення іпотекодавця, якщо викликана таким повідомленням затримка може спричинити знищення, пошкодження чи втрату предмета іпотеки (частина третя статті 35 Закону України «Про іпотеку» ).
Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 36 Закону України «Про іпотеку»).
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до Закону України «Про іпотеку». Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 36 цього Закону) не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки (частина друга статті 36 вказаного Закону). Це означає, що у разі, якщо у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили обидва, вказані у частині третій статті 36 Закону України «Про іпотеку», способи задоволення вимог іпотекодержателя (статті 37, 38 вказаного Закону), то їх наявність не перешкоджає іпотекодержателю застосувати: 1) судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом задоволення вимог іпотекодержателя у спосіб реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах; 2) позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса.
Згідно з частиною другою статті 35 Закону України «Про іпотеку» визначена у частині першій цієї статті процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору (яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору) не є перешкодою для реалізації іпотекодержателем права звернутись у будь-який час за захистом його порушених прав до суду з вимогами: 1) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 вказаного Закону) - незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили у відповідному договорі (в іпотечному застереженні); 2) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб продажу предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 цього Закону) - якщо у відповідному договорі (в іпотечному застереженні) сторони цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений статтею 38 Закону України «Про іпотеку», не передбачили. Судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки згідно з абзацом п`ятим частини першої статті 39 Закону України «Про іпотеку» суд у резолютивній частині відповідного рішення обов`язково визначає спосіб реалізації предмета іпотеки: або шляхом проведення прилюдних торгів, або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 вказаного Закону.
Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно зі статтею 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).
Відповідно до статті 628 ЦК Українизміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі статтею 629 ЦК Українидоговір є обов`язковим для виконання сторонами.
Отже, враховуючи те, що ОСОБА_2 не виконав умови договору в результаті чого у нього виникла заборгованість за кредитним договором в сумі 41 636,34 доларів США, а укладений ним кредитний договір був забезпечений іпотечним майном, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про звернення стягнення на предмет іпотеки підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11, 12, 13, 17, 18, 76-81, 141, 223, 259, 263, 264, 265 - 268, 280-284, 288, 289, 352, 354 ЦПК України, суд -
В И Р І Ш И В :
Позов Акціонерного товариства «Альфа - Банк» - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 на користь Акціонерного товариства «Альфа - Банк» судові витрати в сумі по 15 268 (п`ятнадцять тисяч двісті шістдесят вісім) гривень 26 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду Чернівецької області через Глибоцький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя