Справа № 755/2909/20
"09" червня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Марфіної Н.В.,
за участі секретаря - Міроненко С.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Києві цивільну справу за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , третя особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва, звертаючись з позовом до суду, просило визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Обгрунтовуючи підстави звернення з цим позовом до суду, позивач посилається на те, що на підставі розпорядження Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 13.02.2015 року № 61 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київради від 09.10.2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» будинок АДРЕСА_1 з 16.02.2015 року був переданий на праві господарського відання та знаходиться на балансі Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Позивач вказує, що предметом спору є не приватизована двокімнатна квартира АДРЕСА_1 , житловою площею 29,40 кв.м., загальною - 44,80 кв.м., яка належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва. Наймачем квартири та власником особового рахунку № НОМЕР_3 на підставі ордера, виданого Печерською районною радою народних депутатів від 07.02.1964 року є ОСОБА_2 . Зі слів сусідів ОСОБА_1 не проживає більше шести місяців, замок в квартирі не працює, вхідні двері квартири відкриті. Комісією ЖЕД-411 17.01.2019 року квартира була обстежена. Квартира знаходилася в захаращеному стані, на вхідні двері квартири був поставлений замок, квартира зачинена та опечатана, ключі знаходяться в адміністрації ЖЕД-411, про що складено відповідний акт. 10.04.2019 року була здійснена перевірка опломбування даної квартири та відсутність сторонніх осіб. Двері зачинені на замок, який був поставлений столяром ЖЕД-411 17.01.2019 року, про що складено акт. 21.11.2019 року для ліквідації аварійної ситуації була відкрита квартира АДРЕСА_1 . В квартирі відключено газопостачання, гаряче та холодне водопостачання. Зі слів сусідів ОСОБА_1 вони не бачили. Позивач зазначає, що відповідач по справі ОСОБА_1 лише зареєстрований в спірній квартирі, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи, виданою Центром надання адміністративних послуг Дніпровської районної в місті Києві державною адміністрацією від 13.02.2020 року, однак, не проживає в ній більше шести місяців та не користується жилим приміщенням, що підтверджується актами ЖЕД-411 від 17.01.2019 року, 10.04.2019 року, 21.11.2019 року, за сукупністю вказаних обставин, позивач просить суд визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 27 лютого 2020 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників судового розгляду.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась, звернулась до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, у разі неявки відповідача просить ухвалити заочне рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, процесуальним правом подати відзив на позовну заяву відповідач не скористався.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
На підставі ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, Згідно розпорядження Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 13.02.2015 року №61 «Про організаційно - правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київради від 09.10.2014 року №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово - комунальним господарством міста Києва», будинок АДРЕСА_1 з 16.02.2015 року був переданий на праві господарського відання та знаходиться на балансі Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». (а. с. 8-10)
Судом встановлено, що на підставі рішення Виконкому Печерської районної ради від 27 січня 1964 року ОСОБА_2 видано Ордер на житлове приміщення з сім`єю у складі трьох осіб на право заняття двох кімнат, площею 31,0 кв. м. в квартирі АДРЕСА_4 . (а. с. 9)
Згідно з Довідки про реєстрацію місця проживання особи, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстрований відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а. с. 18)
Відповідно до положень статей 71, 72 Житлового кодексу України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Положення статі 71 Житлового кодексу України, регулюють правовідносини користування жилими приміщенням в будинках державного та громадського житлового фонду.
Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року за № 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням, необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності суд може продовжити пропущений строк. Відповідно до ст.107 ЖК наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. Разом з тим належить враховувати, що згідно п.5 ст.71 ЖК (в редакції Закону від 18 грудня 1991 р. інваліди, влаштовані в будинки-інтернати або інші установи соціальної допомоги, мають право на збереження за ними жилої площі протягом 12 місяців. На ствердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписках, переадресовка кореспонденції, утворення сім`ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо).
Відповідно до ч.1 ст.156 Житлового кодексу України, з урахуванням положень ч. 1 ст. 405 Цивільного кодексу України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням в обсязі, визначеному відповідно до угоди з власником.
Відповідно до положень ст. ст. 64, 65 Житлового кодексу України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України)
Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 78 Цивільного процесуального кодексу України, згідно якої обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до вимог ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що відповідач ОСОБА_1 більше ніж півроку в квартирі АДРЕСА_1 не проживає, двері квартири відчинені, замок не працює, в квартирі є крісло, шафа, диван, на кухні поломаний холодильник, в якому продукти харчування відсутні, кругом безлад, квартира захаращена різним мотлохом, знаходиться в антисанітарному стані. Столяром ЖЕД - 411 поставлено замок, квартира зачинена та опечатана, ця обставина підтверджуються Актом обстеження квартири від 17 січня 2019 року, який складено представниками ЖЕД-411 (а.с. 12)
Крім того, згідно Акту обстеження квартири від 10.04.2019 року, представниками ЖЕД - 411 була здійснена перевірка наявності опломбування квартири АДРЕСА_1 , двері до квартири зачинені на замок, якиу був поставлений столяром 17.01.2019 року, зі слів сусідів, відповідача вони не бачили, квартира зачинена та опечатана. (а. с. 23)
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ст.2 Цивільного процесуального кодексу України)
За нормою статті 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , третя особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд присуджує стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн. 00 коп., які сплачено позивачем при зверненні з цим позовом до суду.
Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 64, 65, 71, 72 Житлового кодексу УРСР, , ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 200, 206, 223, 259, 263-265, 273, 280, 284, 288, 354,355 Цивільного процесуального кодексу України, суд -
Позов Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» до ОСОБА_1 , третя особа: Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн. 00 коп.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення (ст. 284 ЦПК України).
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Повний текст рішення складено 09.06.2020 року.
Учасники справи:
Відповідач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 );