СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/2893/20
ун. № 759/2132/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2020 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Сенько М.Ф., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,

встановив:

04.02.2020 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою суду від 05.02.2020 року відкрито провадження у справі, призначено проведення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

13.02.2020 року до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи у згаданій справі. Вимоги клопотання мотивовано тим, що для встановлення конкретних умов правовідношення при повному, всебічному та об`єктивному вирішенню справи сторони мають бути присутніми під час судового засідання та самостійно надавати пояснення та подавати докази.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача або заперечень відповідачів у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 279, 353-355 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий М.Ф. Сенько