Справа № 524/51/20
Провадження № 2/524/1108/20
13 травня 2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі: головуючого судді - Андрієць Д.Д., за участю секретаря - Шило В.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям,-
В судове засідання позивач не з`явився, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.
ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Позивач, ОСОБА_1 є власником вбудованого магазину непродовольчих товарів, загальною площею 72,6 кв.м, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Кременчуцькою міською радою Полтавської області 27.02.2008.
Відповідач, ОСОБА_2 зареєстрований в квартирі АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою Автозаводської районної адміністрації Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради.
04 жовтня 2019 року комісією у складі працівників ТОВ «Житлорембудсервіс» був складений акт-обстеження приміщення магазину «Річ»
Так, відповідно до акту-обстеження від 04.10.2019 зазначено, що згідно даних аварійно-диспетчерської служби ТОВ «Житлорембудсервіс» аварійна ситуація в приміщенні магазину «Річ» житлового будинку АДРЕСА_2 , виникла в квартирі 47 , а саме зірвало кран буксу в змішувачі на кухні, що знаходиться в зоні відповідальності власника квартири 47 згідно договору №1/609 від 18.07.2018 про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Затікання було усунуто шляхом перекриття стояків водопостачання працівниками ТОВ «Житлорембудсервіс», мешканці квартири №47 самостійно усунули причину аварійної ситуації.
06.11.2019 на адресу відповідача направлено вимогу про відшкодування завданої шкоди, яка відповідачем не отримана, що підтверджується фотознімками квитанції та конверту з відміткою про невручення.
Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно із частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України)).
Частиною 2 ст.16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом, до яких належать й інші способи відшкодування шкоди.
Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
В пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Згідно ч.1 ст.81, ч.6 ст.82 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
ОЦІНКА СУДУ
Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає: 1) факт спричинення шкоди; 2) протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, 3) причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.
На підтвердження факту спричинення шкоди та її розміру позивачем були надані суду копія акту-обстеження та висновки експертів.
Так, суд відзначає, що актом-обстеження підтверджено факт залиття приміщення, власником якого є позивач.
На думку суду, позивачем доведено належними та допустимим доказами факт спричинення майнової шкоди.
Суд відзначає, що відповідачем не було надано суду доказів, які б спростовували те, що залиття приміщення магазину власником якого є позивач, відбулось не з його вини.
Щодо вимог про стягнення моральної шкоди.
Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин.
Щодо вимог позивача про стягнення моральної шкоди суд відзначає, що позивачем не було надано суду доказів, які б підтверджували спричинення йому моральної шкоди. За таких обставин суд вважає за можливе відмовити у задоволенні вказаних вимог.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати, які складаються із витрат, пов`язаних із залученням експерта та судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог(85,89%) в сумі 2412.13 грн.
Керуючись ст. ст.10, 12, 81, 141, 258, 259, 263 - 265, 280-284 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям - задовольнити частково.
В іншій частині вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 2412.13 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Роз`яснити, що відповідно до п.3 розділу XII «ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки подання заяви про перегляд заочного рішення та апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Д.Д.Андрієць