Провадження № 2-з/752/193/20
У Х В А Л А

20.05.2020 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

при секретарі Петрова Є.В.,

розглянувши заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Азарова Наталія Ігорівна про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності,

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Азарова Наталія Ігорівна про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності.

Відповідно до поданої заяви, позивач просить суд розірвати договір довічного утримання (догляду) від 09 жовтня 2010 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , та визнати за нею, як спадкоємцем за законом, право власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке є предметом спору у даній справі, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що відповідно до оскаржуваного договору довічного утримання спірна квартира повинна перейти у власність ОСОБА_2 , однак, відповідач належним чином умови договору не виконував, жодного разу він не надавав будь-якої допомоги ОСОБА_3 , натомість ОСОБА_1 , яка є спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 , постійно дбала про неї разом із нею проживала та доглядала її.

ОСОБА_1 звернулася до Другої державної нотаріальної контори з метою оформлення права власності на спадкове майно, однак, відсутність накладеного арешту на квартиру АДРЕСА_1 може перешкодити у реалізації її права як спадкоємця, оскільки на наданий час існує імовірність незаконного привласнення відповідачем спірного нерухомого майна, що в подальшому може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду та призведе до порушення прав і законних інтересів позивача, оскільки зазначене майно є предметом спору в даній справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК Українисуд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; забороною вчиняти певні дії;встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно, або грошові кошти, що належать відповідачеві.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на нерухоме майно, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, яке є предметом спору у даній справі, відповідає характеру правовідносин, що виникли між сторонами, зазначений захід забезпечення відповідає також предмету спору і застосування такого заходу зможе забезпечити в подальшому виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Незастосування судом заходів забезпечення позову, враховуючи предмет позову, може призвести до відчуження спірного майна.

Враховуючи викладене, суть позовних вимог та, беручи до уваги те, що невжиття заходів забезпечення позову може в подальшому унеможливити виконання рішення у даній справі, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви про забезпечення даного позову.

Керуючись ст.ст.149, 150 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву позивача про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Друга Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Азарова Наталія Ігорівна про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Стягувачем є ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), а боржником - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ).

Ухвала є виконавчим документом.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Строк пред`явлення ухвали до виконання становить 3 (три) роки.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Апеляційнаскарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була врученау день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: