ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7060/20
провадження № 2/753/5626/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" травня 2020 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 про зменшення заборгованості по аліментах та зменшення виплат аліментів на утримання дитини,

В С Т А Н О В И В:

27.04.2020 ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) в особі представника ОСОБА_3 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та ОСОБА_2 про зменшення заборгованості по аліментах та зменшення виплат аліментів на утримання дитини.

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суд встановив підстави для визнання подання даного позову зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини 3 статті 2, частина 1 статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною 2 статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина 3 статті 44 ЦПК України).

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (стаття 2 ЦПК України).

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності.

За змістом положень сімейного законодавства, які регулюють зобов`язання батьків щодо утримання дитини, сторонами у справах щодо стягнення аліментів (припинення стягнення аліментів, зміну розміру аліментів, звільнення від сплати заборгованості, зменшення розміру заборгованості за аліментами тощо) є отримувач та платник аліментів, при цьому у органу державної виконавчої служби, яким здійснюється виконання рішення суду про стягнення аліментів, жодних суб`єктивних прав щодо предмета спору не виникає, а відтак орган державної виконавчої служби не може бути належним відповідачем (співвідповідачем) у такій справі.

Незважаючи на те, що представнику позивача ОСОБА_3 , яка є фахівцем в галузі права, достовірно відомо про належний суб`єктний склад учасників даного спору, вона залучила до участі у справі як співвідповідача Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), при цьому жодних вимог до останнього позивачем не заявлено.

Ураховуючи, що зареєстрованим місцем проживання отримувача аліментів ОСОБА_2 є м. Дніпро, а на даний позов поширюється правило загальної підсудності (частина 1 статті 27 ЦПК України), є очевидним, що Дарницький районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) залучений як співвідповідач безпідставно, з метою зміни підсудності справи для зручності позивача і його представника - мешканки м. Києва.

Зважаючи на викладене, суд визнає подання даного позову зловживанням процесуальними правами та вбачає підстави для його повернення, оскільки прийняття даного позову Дарницьким районним судом м. Києва буде суперечити принципу верховенства права і порушить право відповідача на розгляд справи належним судом.

Керуючись статтями 44, 185, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 щодо безпідставного залучення до участі у справі як співвідповідача Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 про зменшення заборгованості по аліментах та зменшення виплат аліментів на утримання дитини повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: