Провадження № 2/761/3671/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

28 травня 2020 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Ганущака А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У грудні 2019 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про розірвання шлюбу з клопотанням про визначення підсудності для розгляду цивільної справи про розірвання шлюбу, у зв`язку із тим, що її місце проживання та місце проживання відповідача ОСОБА_2 зареєстроване а АР Крим.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.12.2019 року визначено Шевченківський районний суд міста Києва для розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 06.12.2003 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_2 . Від шлюбу мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Разом з тим, позивач вказує, що з літа 2017 року стосунки між сторонами поступово погіршувалися, часто виникали сварки на побутовому грунті, мають різні погляди на сімейне майбутнє, в результаті чого подальше спільне життя з відповідачем є неможливим. Також, з вересня 2017 року шлюбні стосунки у них фактично припинено, спільне господарство не ведеться. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе, суперечить хз інтересам та інтересам їх дітей.

Ухвалою від 26.12.2019 року дану позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою від 10.01.2020 року було відкрито провадження в цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.02.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи по суті в судове засідання на 09.04.2020 о 12:45 хв.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Разом з тим, в матеріалах справи містяться заяви позивача та її представника в яких просилипозовні вимоги задовольнити в повному обсязі, а справу розглядати за їх відсутності, не заперечували проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема шляхом оголошення на сайті Судова влада, шляхом розміщення виклику в судове засідання, про причини неявки суд не сповістив.

Разом з тим, відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що сторона позивача щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Так, згідно зі ст. 112 Сімейного кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 06.12.2003 року, що підтверджується копією Свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с. 12).

Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 (а.с. 6) та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_3 (а.с.24).

При цьому, позивач зазначає, що сторони по справі не підтримують сімейно-шлюбних відносин та припинили вести спільне господарство з 2017 року.

З огляду на зазначене, суд прийшов до висновку, що сім`я сторін розпалась і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам та інтересам їх дітей, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач виявила бажання змінити прізвище після розірвання шлюбу на ОСОБА_1 .

Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,4 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 200, 206, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280, 281, 352, 354, п.п. 15.5 п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_5 адреса: АДРЕСА_1 ), зареєстрований 06.12.2003 року Відділом державної реєстрації актів про шлюб реєстраційної служби Сімферопольського міського управління юстиції в Автономній Республіці Крим, актовий запис № 1629 - розірвати.

Прізвище позивача після розірвання шлюбу змінити на - « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 28.05.2020.

Суддя: