Справа № 709/1194/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

представника скаржника - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області скаргу ОСОБА_2 на рішення та дії приватного виконавця, -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаїського районного суду Черкаської області надійшла скарга

ОСОБА_2 (далі - скаржник) на рішення та дії приватного виконавця.

В обґрунтування скарги зазначалося, що на виконанні у приватного виконавця

Бурмаги Є.А. перебуває виконавче провадження з виконання виконавчого листа Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 6 березня 2018 року у справі

№ 709/1194/13-ц, де скаржник є боржником. Від приватного виконавця Бурмаги Є.А. на адресу скаржника надійшов висновок з незалежної оцінки нежитлового приміщення, підготовлений ТБ "Універсальна", з яким останній не погоджується, оскільки він виготовлений з метою визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для розрахунку розміру орендної плати та не може використовуватися з метою, що не передбачена завданням на оцінку. До того ж вказаним висновком значно занижено вартість об`єкта оцінки. Під час проведення оцінки об`єкт нерухомості не оглядався всередині, не враховувалися територія, огорожа, вартість матеріалів, що використовувалися для будівництва та ремонту приміщення, та невід`ємного обладнання. Крім того, в порушення вимог законодавства вказаний висновок не зареєстрований в єдиній базі звітів про оцінку. За вказаних обставин скаржник просив визнати дії приватного виконавця Бурмаги Є.А. неправомірними; визнати недійсним і скасувати висновок з незалежної оцінки нежитлового приміщення; зобов`язати приватного виконавця Бурмагу Є.А. зупинити реалізацію комплексу.

19 листопада 2019 року на адресу суду надійшли письмові пояснення представника ДП "Сетам" за довіреністю Конепуда Д.В. (т. 1, а.с. 99), в яких останній зазначив, що

6 серпня 2019 року на підставі заявки приватного виконавця Бурмаги Є.А. внесено інформацію про реалізацію арештованого майна, а саме предмету іпотеки за адресою:

АДРЕСА_1 . При цьому посилаючись, зокрема на абз. 4 п. 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, вказав, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Крім того, посилаючись на приписи Закону України "Про виконавче провадження" та ЦПК України, наголошував на обов`язок скаржника довести те, що останній не пропустив строк на оскарження дій приватного виконавця. Підсумовуючи викладене, просив долучити вказані пояснення до матеріалів справи та розглянути справу без його участі (т. 1,

а.с. 94-97).

21 січня 2020 року в судовому засіданні представником скаржника ОСОБА_3 надано додаткові письмові пояснення, зі змісту яких вбачається, що в діях приватного виконавця маються порушення вимог законодавства, зокрема вимог Закону України "Про виконавче провадження", а саме порушено строки укладення договору на проведення оцінки нежитлового приміщення, тобто договір укладено 20 вересня 2018 року, а суб`єкта оціночної діяльності призначено на підставі постанови приватного виконавця 6 червня 2019 року. Крім того, в порушення приписів Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 (далі - Національний стандарт № 1), в звіті оцінювача ТБ "Універсальна" ОСОБА_4 зазначено мету проведення оцінки - визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для розрахунку розміру орендної плати, однак приватний виконавець використав вказаний звіт з метою встановлення ринкової вартості об`єкта для продажу зазначеного об`єкта, що є недопустимим. До того ж вказаний звіт підготовлений оцінювачем без реального відвідування об`єкта оцінки і його візуального огляду, що є порушенням вимог Національного стандарту № 1 та Національного стандарту № 2 "Оцінка нерухомого майна", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442 (далі - Національний стандарт № 2). Стверджувала, що дотримання Національних стандартів під час проведення суб`єктами оціночної діяльності оцінки майна є обов`язковим, що узгоджується із нормами Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Водночас, посилаючись на практику суду, зазначила, що непроведення суб`єктом оцінювання огляду об`єкта оцінки є підставою для визнання протиправною оцінки майна відповідно до звіту про незалежну оцінку та визнання незаконними дій державного виконавця. При цьому стверджувала, що в порушення вимог Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна від 17 травня 2018 року № 658, висновок про оцінку нежитлового комплексу не містить номеру звіту, та не зареєстрований в єдиній базі даних звітів про оцінку. Враховуючи викладене, представник скаржника Ткач В.В. просила визнати дії приватного виконавця по організації торгів на підставі оцінки такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства (т. 1, а.с. 205-208).

Боржником ОСОБА_5 цього ж дня у судовому засіданні також подані додаткові письмові пояснення, які узгоджуються з позицією представника скаржника, зокрема щодо порушення вимог законодавства під час здійснення суб`єктом оціночної діяльності оцінки майна без ознайомлення з об`єктом оцінки; відсутності реєстраційного номеру звіту та власне непроведення його реєстрації в єдиній базі даних звітів про оцінку; відсутності договору, на підставі якого робився звіт, оскільки виконання суб`єктом оціночної діяльності оцінки майна відбулося відповідно до договору від 20 вересня 2018 року, хоча суб`єкт оціночної діяльності про своє призначення для участі у виконавчому провадженні дізнався 29 липня 2019 року згідно з постановою приватного виконавця. Враховуючи викладене, боржник просила визнати дії приватного виконавця по організації торгів на підставі оцінки, що не передбачена завданням на оцінку, та незареєстрованого звіту в єдиній базі даних звітів про оцінку - неправомірними (т. 1, а.с. 210-211).

У судове засідання скаржник та боржник ОСОБА_5 не з`явилися, про час, дату і місце розгляду повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень (т. 2, а.с. 3, 8).

Представник скаржника ОСОБА_1 викладені в скарзі доводи з урахуванням додаткових письмових пояснень представника скаржника Ткач В.В. підтримала повністю, однак уточнила прохальну частину скарги та остаточно просила визнати дії приватного виконавця по організації торгів на підставі оцінки, що не передбачена завданням на оцінку та незареєстрованого звіту в єдині базі даних звітів про оцінку - неправомірними.

Представник стягувача ПАТ "Укрсоцбанк" у судове засідання не з`явився. Про час, дату і місце розгляду скарги стягувач повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 2, а.с. 7), однак процесуальним правом на подання заяв, клопотань, письмових пояснень не скористався.

Приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Бурмага Є.А. в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, жодних заяв, клопотань, письмових пояснень до суду не подав (т. 2, а.с. 4).

Водночас представник приватного виконавця Весеньов С.В. раніше у судовому засіданні надав пояснення, в яких проти задоволення скарги заперечив, просив у її задоволенні відмовити, посилаючись на неможливість вирішення будь-яких питань по суті внаслідок закриття вказаного виконавчого провадження. При цьому вважав, що питання про визнання та скасування висновку з незалежної оцінки нежитлового приміщення повинно вирішуватися в іншому порядку, з урахуванням вимог Законів України "Про виконавче провадження" та "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", посилаючись на практику Верховного Суду. Разом з тим останній вказував на чинність договору від 20 вересня 2018 року про надання послуг з оцінки майна між приватним виконавцем Бурмагою Є.А. та ТБ "Універсальна", оскільки останній укладається між сторонами на виконання дії, а не на визначення конкретного об`єкту оцінки.

Представник ТБ "Універсальна" в судове засідання також не з`явився. Про час, дату та місце розгляду ТБ "Універсальна" повідомлялася за місцем знаходження, однак заяв, клопотань чи письмових пояснень на адресу суду не направляла.

Виходячи з приписів ч. 2 ст. 450 ЦПК України, згідно з якими неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду, суд ухвалив розглянути скаргу за відсутності інших учасників справи.

Дослідивши матеріали скарги, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Постановою приватного виконавця Бурмаги Є.А. від 3 квітня 2018 року відкрито виконавче провадження № 56106320 з виконання виконавчого листа Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 6 березня 2018 року у справі № 709/1194/13-ц про стягнення солідарно з ОСОБА_5 , ПП "Іркліївське виробничо-спеціалізоване підприємство "Інтерспецназ", ОСОБА_2 на користь ПАТ "Укрсоцбанк" заборгованості за кредитним договором № 895/03-021-045 від 21 травня 2007 року у розмірі

116611,93 гривень та з ОСОБА_5 на користь ПАТ "Укрсоцбанк" судового збору у розмірі 1166,12 гривень.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15 листопада 2018 року скаргу ОСОБА_2 (скаржника) на рішення та дії приватного виконавця задоволено частково, визнано дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А. щодо призначення повторної оцінки майна від 20 вересня 2018 року у виконавчому провадженні № 56106320 неправомірними у іншій частині, а саме визнанні недійсним і скасуванні висновку з незалежної оцінки нежитлового приміщення; зобов`язанні приватного виконавця Бурмагу Є.А. повернути виконавчий документ без виконання - відмовлено. Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 22 січня 2019 року вказана ухвалу суду залишена без змін та набрала законної сили.

Іншою постановою приватного виконавця Бурмаги Є.А. від 6 червня 2019 року у вказаному виконавчому провадженні для визначення вартості нежитлової будівлі призначено суб`єкта оціночної діяльності ТБ "Універсальна" (т. 1, а.с. 156-158).

31 липня 2019 року суб`єктом оціночної діяльності директором ТБ "Універсальна" ОСОБА_4 складено звіт об`єкту оцінки - нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі вказаного звіту складено висновок про вартість майна нежитлової будівлі. Метою незалежної оцінки вказано "визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для розрахунку розміру орендної плати" (т. 1, а.с. 135-154).

Судом встановлено, що в період часу, а саме 5, 10 вересня та 18 листопада

2019 року проведено електронні торги вказаного нежитлового приміщення, які не відбулися у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів.

Відповідно до змісту листа від 12 листопада 2019 року вих. № 078, направленого ТБ "Універсальна" на адресу приватного виконавця ОСОБА_6 . ОСОБА_7 , вбачається, що у звіті і висновку допущена помилка в частині мети оцінки, - визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для розрахунку розміру орендної плати, а зокрема не - визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для продажу (т. 1, а.с. 111).

Згідно з постановою приватного виконавця Бурмаги Є.А. від 11 грудня 2019 року виконавчий лист Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 6 березня

2018 року у справі № 709/1194/13-ц повернуто стягувачу, припинено чинність арешту майна боржника та скасовано інші заходи примусового виконання рішення (т. 1,

а.с. 133-134).

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Учасниками виконавчого провадження, зокрема, є виконавець, сторони, представники сторін, експерт, спеціаліст, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання (ч. 1 ст. 14 Закону України "Про виконавче провадження").

Згідно з ч. 1 ст. 20 Закону України "Про виконавче провадження" для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах" від 7 лютого 2014 року № 6 у справах за скаргами стягувача чи боржника на дії державного виконавця, пов`язані з арештом і вилученням майна та визначенням вартості й оцінки цього майна, суд перевіряє відповідність цих дій положенням ст.ст. 57, 58 Закону України "Про виконавче провадження". При цьому судам необхідно враховувати, що визначення вартості майна боржника проводиться самим державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості, крім випадків, коли застосовуються оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден. При складності визначення вартості майна (окремих предметів) чи наявності у боржника або стягувача заперечень проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, до участі у виконавчому провадженні і проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден залучається суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Відповідно до ч. 6 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Частиною 2 ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" передбачено, що замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Абзацом 3 п. 37 Національного стандарту № 1 передбачено, що застереження та обмеження щодо використання результатів оцінки об`єкта оцінки зазначаються у звіті про оцінку майна.

В п. 50 Національного стандарту № 1 зазначено, що проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема ознайомлення з об`єктом оцінки.

Незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби) (п. 51 Національного стандарту № 1).

Пунктом 56 Національного стандарту № 1 визначено, що звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити, зокрема мету проведення оцінки.

Крім того, Національним стандартом № 2 також встановлено, що він є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Не проведення суб`єктом оцінювання огляду об`єкта оцінки є підставою для визнання протиправною оцінки майна проведеного відповідно до звіту про незалежну оцінку та визнання незаконними дій державного виконавця, що знайшло своє відображення у постановах Вищого господарського суду України від 15 лютого 2017 року у справі № 907/797/13 та від 1 серпня 2017 року у справі № 915/1169/15.

З огляду на викладене, суд вбачає порушення положень вимог абз. 3 п. 37, п.п. 50,

56 Національного стандарту № 1, оскільки в п. 1.2 звіту метою незалежної оцінки, є визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для розрахунку розміру орендної плати. При цьому в пп. 1 п. 1.8 звіту чітко зазначено, що наданий звіт достовірний тільки в повному обсязі і лише в зазначених у ньому цілях. Крім того, застосований суб`єктом оцінки порівняльний підхід повинен бути проведений з урахуванням ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Однак надані приватним виконавцем копія звіту та додані до нього документи не підтверджують проведення огляду суб`єктом оціночної діяльності об`єкта оцінки.

Обставини щодо направлення листа ТБ "Універсальна" від 12 листопада 2019 року вих. № 078 про виправлення мети оцінки суд оцінює критично, оскільки він отриманий приватним виконавцем Бурмагою Є.А. 20 листопада 2019 року, тобто після проведення торгів 5, 10 вересня і 18 листопада 2019 року.

Водночас п. 10 розділу ІІІ Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658 передбачено, що у разі повноти, правильності та відповідності інформації зі звіту про оцінку, внесеної суб`єктом оціночної діяльності, у тому числі відповідності оціночної вартості майна, майнових прав межам від величини індикатора, визначеним абз. 8 п. 8 цього розділу (у випадках, на які поширюються вимоги статті 172 ПК України), Єдина база реєструє звіт про оцінку з присвоєнням йому унікального номера та з одночасним формуванням довідки про внесення інформації зі звіту про оцінку до єдиної бази даних звітів про оцінку (додаток 12) із зазначенням у ній пароля пошуку звіту про оцінку для здійснення перевірки нотаріусом або особою, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна, відповідно до п. 1 розділу ІV цього Порядку. Довідка про внесення інформації зі звіту про оцінку до Єдиної бази долучається до звіту про оцінку.

Натомість матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів реєстрації звіту від 31 липня 2019 року у єдиній базі даних звітів про оцінку.

Згідно з абз. 1 п. 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок) організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Відповідно до абз. 3 п. 3 розділу ІІ Порядку заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі), зокрема копіями документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам ч. 6 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження").

Абзацом 4 п. 4 розділу ІІ Порядку передбачено, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Так, згідно зі ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що дії приватного виконавця щодо передання арештованого майна на реалізацію на підставі звіту про оцінку майна, що не відповідає вимогам чинного законодавства, є неправомірними, а тому скарга підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 81, 259-261, 447, 450, 451 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Скаргу ОСОБА_2 на рішення та дії приватного виконавця - задовольнити.

Визнати дії приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області

Бурмаги Є.А. щодо передання арештованого майна на реалізацію на підставі звіту

ТБ "Універсальна" про оцінку майна від 31 липня 2019 року у виконавчому провадженні № 58884816 - неправомірними.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Повна ухвала суду складена 28 квітня 2020 року.

Суддя В.В. Чубай