ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/70/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2020 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Даниленко В.В.

при секретарі Скромна І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ФОП ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи - підприємець ОСОБА_1 про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди, суд -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 серпня 2019 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 про захист прав споживачів та стягнення з ФОП ОСОБА_1 моральної шкоди.

30.10.2019 року відповідач ФОП ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 звернулися до суду із заявою про перегляд заочного рішення. Заява мотивована тим, що судове рішення постановлено із порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначила, що не отримувала повістку про виклик у судове засідання, а тому не мігла з`явитися до суду. Також вказувала про те, що судом не було враховано всіх обставин взаємовідносин між сторонами. На підставі викладеного відповідач просить скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_4 заяву підтримав та просив задовольнити, скасувати заочне рішення суду від 28 серпня 2019 року.

Позивач в судовому засіданні заперечувала проти задоволення заяви, зазначала, що рішення прийнято без порушень та відповідачу було відомо про розгляд справи.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 серпня 2019 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 про захист прав споживачів та стягнення з ФОП ОСОБА_1 моральної шкоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення чи скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з письмових матеріалів справи та поданої заяви, підставою для скасування заочного рішення суду заявник вказує неналежне повідомлення її про дату та час розгляду справи, а також неврахування судом при розгляді справи всіх обставин взаємовідносин сторін.

Дійсно, з письмових матеріалів справи вбачається, що відповідач повістки про повідомлення про дату судових засідань не отримувала, вона повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.

Але при цьому слід зазначити, що відповідачу було відомо про наявність даної справи у провадженні суду, вона через свого представника ОСОБА_3 неодноразово подавали до суду заяви про відкладення розгляду справи, ознайомлювалась з матеріалами справи та направляла письмові клопотання.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи 12.09.2017 року винесено ухвалу про відкриття провадження та призначено в судове засідання 27.11.2017 року. Ухвала суду разом з позовною заявою була направлена відповідачу. Відповідач ухвалу не отримала та до суду повернулася за закінченням терміну зберігання.

27.11.2017 року у зв`язку з неявкою сторін, справу було відкладено на 01.03.2018 року. Судова повістка була направлена відповідачу, Відповідач повістку не отримала та до суду повістка повернулася за закінченням терміну зберігання.

01.03.2018 року у зв`язку з неявкою сторін, справу було відкладено на 20.06.2018 року. Судова повістка була направлена відповідачу, Відповідач повістку не отримала та до суду повістка повернулася за закінченням терміну зберігання.

05.06.2018 року представник відповідача ОСОБА_3 надала суду клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. В матеріалах справи є розписка від представника відповідача, про те, що 05.06.2018 року вона ознайомилась з матеріалами справи.

19.06.2018 року до суду поштою надійшов Відзив від відповідача ФОП ОСОБА_1

20.06.2018 року в судовому засіданні була присутня представник відповідача ОСОБА_3 та у зв`язку з заявленим клопотання представника позивача ОСОБА_5 судове засідання було відкладено на 17.10.2018 року. Представник відповідача ОСОБА_3 не заперечувала проти заявленого клопотання про відкладення судового засідання та розписалась в розписці про дату та час розгляду судового засідання на 17.10.2018 року.

16.10.2018 року від представника відповідача ОСОБА_3 до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання яке призначено на 17.10.2018 року.

17.10.2018 року у зв`язку з неявкою сторін, справу було відкладено на 20.02.2019 року. Судова повістка була направлена відповідачу.

29.10.2018 року представника відповідача ОСОБА_3 ознайомилась з матеріалами справи.

20.02.2019 року судове засідання було знято зі складу у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному. Розгляд призначено на 12.08.2019 року.

12.08.2019 року судове засідання відкладено на 28.08.2019 року у зв`язку з неявкою відповідача та представника відповідача.

28.08.2019 року по справі прийнято заочне рішення.

28.10.2019 року представника відповідача ОСОБА_3 ознайомилась з матеріалами справи та 30.10.2019 року подала заяву про перегляд заочного рішення суду.

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявити особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржій проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03 від 01 квітня 2008 року).

Враховуючи вказане, пасивна поведінка відповідача призвела до тяганини розгляду справи. При цьому, відповідачу та її представнику було достеменно відомо про розгляд вказаної справи в суді. Остання не була позбавлена реалізувати свої процесуальні права шляхом подання доказів на спростування обставин, викладених в позові, та заперечень на позов.

Що стосується інших підстав для скасування заочного рішення, зокрема, невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, то слід зазначити, що відповідачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження тих обставин, що викладені ним у заяві про перегляд заочного рішення суду.

Враховуючи наведене вище, вимоги діючого законодавства, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду немає, а тому у задоволенні заяви ФОП ОСОБА_1 повинно бути відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 287-288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ФОП ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи - підприємець ОСОБА_1 про захист прав споживачів та стягнення моральної шкоди- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: