Справа № 361/705/20
Провадження № 2/361/1798/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10 червня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Лопатинській С.А., з участю позивача ОСОБА_1 , третьої особи ОСОБА_2 , розглянувши в місті Бровари в судовому засіданні без участі сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пухівської сільської ради Броварського району Київської області, третя особа ОСОБА_2 , встановлення факту родинних стосунків, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач просить суд встановити факт родинних стосунків між нею і ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і яка доводилась їй рідною тіткою по батьку. Встановлення даного факту позивачу необхідно для реалізації своїх спадкових прав. Також позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після тітки ОСОБА_3 , мотивуючи тим, що вчасно, протягом 6 місяців вона заяву нотаріусу не подала з поважних причин, бо не знала про те, що спадкоємець за заповітом - третя особа і її рідний брат не прийняв спадщину і не успадкованою залишились земельні ділянки.

Відповідач Пухівська сільська рада подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності їхнього представника, надала довідки та пояснення, в яких фактично позов не оспорила, пояснила, що з ОСОБА_3 до її смерті фактично постійно проживали і доглядали її родичі, в тому числі племінники позивачка і третя особа. На спадщину у вигляді земельних ділянок відповідач не претендує.

Третя особа ОСОБА_2 позов підтримав, підтвердив родинні стосунки позивачки з спадкодавцем ОСОБА_3 , яка доводилась їм з позивачкою рідною тіткою по батьку; не оспорює спадкові права сестри, пояснив, що на його ім.,я тітка залишила заповіт, в якому заповіла все належне їй на день смерті майно; після укладення заповіту тітка подарувала йому належний їй будинок і земельну ділянку біля будинку; після смерті тітки було з`ясовано, що залишилась не успадкованою інша земельна ділянка ( створена на основі паю), він не бажає приймати дану спадщину, не подавав нотаріусу відповідну заяву про прийняття спадщини, про що повідомив сестру з запізненням, вважає, що є підстави для поновлення сестрі строку для подання заяви нотаріусу для прийняття спадщини після тітки.

Дослідивши докази, суд дійшов таких висновків:

З свідоцтва про смерть встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно листа Броварської районної нотаріальної контори від 01.06.2020р. спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 Броварською районною нотаріальною конторою не заводилась, заповіт не посвідчувався. Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру заповіт ОСОБА_3 посвідчено Пухівською сільською радою 29.03.2018р. за реєстровим номером 7, місце зберігання: Пухівська сільська рада Броварського району Київської області.

Згідно заповіту від 29.03.2019р. ОСОБА_3 все належне їй на день смерті майно заповідала ОСОБА_2 (третій особі). Заповіт чинний.

Згідно договору дарування від 05.05.2018р. ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_2 житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно договору дарування від 05.05.2018р. ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,2411га, кадастровий номер :01:037:0075.

При чому у вказаних договорах дарування від імені дарувальника діяла предстник ОСОБА_1 за довіреністю (позивачка).

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 (після реєстрації шлюбу ОСОБА_5 ) народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її матір?ю є ОСОБА_6 , батьком ОСОБА_7 .

Згідно архівної довідки від 15.01.2020р. ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьком був ОСОБА_8 , матір?ю ОСОБА_9 .

Згідно архівної довідки записів про народження ОСОБА_3 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , не збереглось.

Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 ,

Свідок ОСОБА_6 (мати позивачки) підтвердила, що її чоловік ОСОБА_7 був рідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно її дочка-позивачка, є рідною племінницею ОСОБА_3 по батьковій лінії.

Свідок ОСОБА_10 підтвердила, що позивачка є племінницею ОСОБА_3 , що вони між собою підтримували родинні стосунки.

Згідно із п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно із пунктом 2 постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

За змістом п. 7 постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31 березня 1995 року Про судову практику в справах, про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Надані заявником докази, щодо яких не виникає сумнівів у їх достовірності, - у своїй сукупності підтверджують той факт, що спадкодавиця ОСОБА_3 доводиться рідною тіткою позивачу ОСОБА_1 .

Оскільки разом зі смертю ОСОБА_3 відкрилась спадщина до її майна, то позивачка у разі встановлення факту родинних стосунків - набуває статусу спадкоємця другої черги за представленням замість свого померлого раніше батька ОСОБА_7 .

Тобто встановлення даного факту має юридичне значення для реалізації позивачкою її спадкових прав.

Третя особа ОСОБА_2 проти позову не заперечував, пояснив, що він спадщину за заповітом після тітки ОСОБА_3 не приймав, і не заперечує проти прийняття спадщини сестрою - позивачкою.

В спадковій справі до майна померлої ОСОБА_3 відсутні відомості про подання заяви про прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом - ОСОБА_2 , а також відсутні відомості про прийняття спадщини іншими особами або що інші особи заявили про свої спадкові права.

Таким чином, суд вважає можливим встановити факт родинних стосунків між позивачкою і ОСОБА_3 , яка проживала в селі Пухівка і яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що необхідно для реалізації спадкових прав.

При цьому при розгляді даної справи суд не вирішує питання щодо наявного спадкового майна та щодо прав на таке майно у інших осіб. Дані питання мають вирішуватись нотаріусом в межах спадкової справи.

Щодо визначення позивачці додаткового строку подання заяви про прийняття спадщини після тітки, то суд виходить з наступного:

Позивач звернулась до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, але після закінчення шестимісячного строку подання такої заяви.

Листом від 24.01.2020р. державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області відмовлено позивачці ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тих підстав, що вона пропустила визначений законом шестимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини, інших документів, які підтверджують факт прийняття спадщини нотаріусу не представила, на час відкриття спадщини зі спадкодавцем постійно не проживала. Рекомендовано звернутися до суду.

Після отримання такої відмови позивачка фактично одразу і без зволікань подала позов до суду.

Згідност.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що спадщину не прийняв. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р., особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Встановлено, що згідно довідки від 28.04.2020р. ОСОБА_3 до дня смерті була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . Проживала одна. Інші особи з нею не були зареєстровані.

У відзиві в.о. голови сільської ради проти позову не заперечував.

Свідки ОСОБА_6 і ОСОБА_10 пояснили, що до смерті ОСОБА_3 вона хворіла і за нею доглядали позивачка, її мати, а також допомагав ОСОБА_11 , який після смерті тітки став проживати у будинку, який ще при житті тітка йому подарувала. Також вона складала при житті заповіт на племінника ОСОБА_2 .

Як пояснив третя особа ОСОБА_2 (і дані обставини підтвердили допитані свідки) він спадщину не приймав, оскільки ще при житті тітка подарувала йому будинок і земельну ділянку біля будинку; на інше тітчине майно він не претендує. Приблизно восени 2019року він дізнався про наявність у тітки ще іншої земельної ділянки (паю), найдені документи віддав сестрі та повідомив, що не бажає приймати дану спадщину, запропонував сестрі прийняти дану спадщину.

Позивачка пропуск строку пояснює тим, що після смерті тітки вона не відмовлялась від спадщини, але виходячи з того, що будинок і землю біля будинку тітка ще при житті подарувала ОСОБА_2 (брату позивачки), та вважаючи, що у тітки відсутнє будь-яке інше цінне майно, вважала що нема підстав подавати відповідну заяву нотаріусу, крім того, знаючи про заповіт на ім.,я свого брата, вважала, що всю спадщину прийняв брат. Про наявність у тітки іншого майна, на яке відкрилась спадщина, вона дізналась від брата восени 2019р. Тоді ж дізналась від брата про те, що брат цю спадщину не прийняв і фактично від неї відмовляється, саме тоді і виникла у неї підстава подати заяву нотаріусу.

Враховуючи дані обставини і причини неподання позивачкою вчасно заяви нотаріусу (які підтверджені свідками та третьою особою), враховуючи , що у позивачки були відсутні документи на підтвердження родинних стосунків, для чого виникла необхідність у зверненні до суду за встановленням факту, враховуючи, що про наявність спадкового майна позивачка дізналась лише восени 2019р., а також враховуючи, що право позивачки на спадкування виникло лише внаслідок нереалізації спадкоємцем за заповітом ( ОСОБА_2 ) своїх спадкових прав, про що позивачці стало відомо вже після закінчення шестимісячного строку, встановленого законом на подання заяви нотаріусу, то дані обставини у їх сукупності суд визнає поважною причиною пропуску строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, і вважає можливим визначити позивачці додатковий строк подання відповідної заяви нотаріусу.

Також суд враховує повне визнання позову відповідачем та той факт, що третя особа ОСОБА_2 не заперечує проти позову і не оспорює спадкові права позивачки.

Таким чином, обставини, на які посилався позивач в обґрунтування позовних вимог , доведені належним доказами, позов обгрунтований і підлягає задоволенню.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України , ст. ст. 11, 213, 214, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити;

Встановити факт родинних стосунків, а саме що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , доводиться рідною тіткою по батьку ОСОБА_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 - два місяці з набрання даним рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде ним подана протягом тридцяти днів з дня вручення копії повного рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо, або - згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через суд першої інстанції, який розглянув справу.

Згідно Закону № 540-IX від 30.03.2020 та п.3 перехідних положень ЦПК - під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, строк апеляційного оскарження, визначений статтею 354 ЦПК, продовжується на строк дії такого карантину.

Повне рішення складено 11 .06.2020р.

Суддя Т.В. Селезньова