Справа № 388/131/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2020 року Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Поліщук Т.І.,

представника ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , заінтересована особа: Гурівська сільська рада Долинського району Кіровоградської області про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з цією заявою в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна тітка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

4 жовтня 2008 року ОСОБА_3 успадкувала за заповітом після смерті своєї матері ОСОБА_4 5/6 частин земельної ділянки № 23 , площею 7,4 га, що знаходиться на території Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області.

Після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняла ОСОБА_2 , яка є двоюрідною племінницею спадкодавця та на момент її смерті була неповнолітньою.

9 квітня 2019 року Третьою криворізькою державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області за заявою ОСОБА_2 заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_3 .

Будь-які інші спадкоємці спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняли.

Оскільки ОСОБА_2 не змогла підтвердити факт родинних відносин з ОСОБА_3 з тих підстав, що відсутнє свідоцтво про народження ОСОБА_4 , яка була матір`ю спадкодавця, нотаріусом їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Підтвердити факт родинних відносин у позасудовому порядку неможливо.

У судовому засіданні заявниця ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_1 заяву підтримали за обставин зазначених у ній, попросили заяву задовольнити.

Представник заінтересованої особи Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області у судове засідання не з`явися, надіславши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує щодо заяви.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що особисто знав ОСОБА_4 , оскільки разом із нею працювали. ОСОБА_7 є рідним братом ОСОБА_4 ОСОБА_3 була донькою ОСОБА_4 Дівоче прізвище ОСОБА_3 - « ОСОБА_3 ». Батьками ОСОБА_4 були ОСОБА_9 та ОСОБА_10

Свідок ОСОБА_11 суду пояснила, що особисто знала ОСОБА_3 . Її матір`ю була ОСОБА_4 ОСОБА_3 дітей не мала. ОСОБА_2 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 .

Суд, заслухавши пояснення заявниці та її представника, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення заяви з таких підстав.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Заявниця ОСОБА_2 звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Метою встановлення факту родинних відносин є реалізація заявницею права на спадщину, а саме отримання свідоцтва про право на спадщину.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 15).

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим 27 квітня 2009 року Долинською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого у реєстрі за № 430, ОСОБА_3 після смерті матері ОСОБА_4 є власником земельної ділянки площею 7,40 га, що знаходиться на території Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області (а. с. 14).

Дівоче прізвище ОСОБА_3 - « ОСОБА_3 ». Її батьками зазначено ОСОБА_12 та ОСОБА_4 (а. с. 9).

ОСОБА_3 змінила дівоче прізвище у зв`язку із укладенням шлюбу із ОСОБА_3 (а. с. 9).

ОСОБА_4 , яка була матір`ю ОСОБА_3 мала дівоче прізвище « ОСОБА_4 » (а. с. 10).

ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_14 , який у свою чергу є сином ОСОБА_7 (а. с. 6).

ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Його батьками були ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

За змістом інформації Державного архіву Кіровоградської області від 9 жовтня 2018 року № С-71/1/0/1/01-70, книги реєстрації актів цивільного стану про народження у населених пунктах Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області за 1941 рік до архіву на зберігання не надходили, а тому неможливо надати відомості про народження ОСОБА_4 (а. с. 17).

Отже, оскільки відсутній актовий запис про народження ОСОБА_4 , відповідно неможливо підтвердити факт родинних відносин у позасудовому порядку.

За змістом інформації Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 02-30/452 від 19 грудня 2019 року, а також виписки з погосподарської книги, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 були батьками ОСОБА_7 , 1940 року народження. ОСОБА_9 , 1904 року народження. ОСОБА_10 , 1912 року народження. Обоє є подружжям. ОСОБА_4 , 1938 року народження, ОСОБА_4 , 1941 року народження, ОСОБА_17 , 1943 року народження, ОСОБА_18 , 1947 року народження, ОСОБА_7 , 1949 року народження, ОСОБА_19 , 1952 року народження, ОСОБА_20 , 1954 року народження були дітьми подружжя (а. с. 22-24).

Отже, ОСОБА_4 , 1941 року народження та ОСОБА_7 , 1949 року народження є рідними братом і сестрою, відповідно їх діти, ОСОБА_14 та ОСОБА_3 є двоюрідними братом та сестрою. Тобто заявниця є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 .

Цей факт також у судовому засіданні підтвердили свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_11 .

З матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_3 вбачається, що із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину від 9 квітня 2019 року звернулась заявниця ОСОБА_2 (а. с. 46).

Будь-хто з інших спадкоємців із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не звертався.

Згідно з інформацією відділу реєстрації місця проживання Металургійної районної у місті Кривому Розі Дніпропетровської області ради № 708 від 9 квітня 2019 року, ОСОБА_3 на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Інші зареєстровані особи відсутні.

Відповідно до інформації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Проспект Гагаріна, 48-а», ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Інші особи за цією адресою на момент її смерті не були зареєстровані та не проживали.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу (ч. 4 ст. 1268 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Отже, зокрема неповнолітній спадкоємець, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо не відмовився від неї у визначений строк та спосіб.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , тобто на момент смерті ОСОБА_3 була неповнолітньою, а тому, оскільки не відмовлялась від спадщини то є такою, що її прийняла.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Отже, ОСОБА_2 є єдиною спадкоємицею за законом майна після смерті ОСОБА_3 , яка прийняла спадщину.

Постановою державного нотаріуса Третьої криворізької державної нотаріальної контори Рикової Т.В. від 29 жовтня 2019 року, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , оскільки між ними не підтверджуються родинні відносини.

Сукупністю даних, що відображені у вищезазначених документах, з урахуванням показань допитаних судом свідків, дають підстави вважати, що ОСОБА_2 є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З огляду на зазначене, вимоги заявниці про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованими.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 19, 42, 76, 83, 95, 258, 259, 263-265, 268, 293, 319, 354 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , заінтересована особа: Гурівська сільська рада Долинського району Кіровоградської області про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ), уродженка м. Кривого Рогу Дніпропетровської області є двоюрідною племінницею ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 18 травня 2020 року.

Суддя Долинського районного суду Д. М. Баранський