УХВАЛА

03 червня 2020 року

м. Київ

справа № 295/5796/17-ц

провадження № 61-44703св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 про зобов`язання усунути перешкоди в здійсненні права власності та стягнення моральної шкоди,

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову апеляційного суду Житомирської області від 29 серпня 2018 року у складі колегії суддів: Миніч Т. І., Павицької Т. М., Трояновського Г. С.,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом

до ОСОБА_2 , в якому, з урахуванням уточнень, просила усунути перешкоди щодо використання земельної ділянки розміром 0,0090 га, розташованої

за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом звільнення

її від вбиральні і хліва протягом місяця після набрання рішенням законної сили та стягнути з відповідача 1 500 грн на відшкодування матеріальної шкоди, а також 3 000 грн - на відшкодувння моральної шкоди.

В обґрунтування заявлених вимог зазначала, що вона відповідно до договору купівлі-продажу від 30 травня 1991 року є власником 44/100 частини будинку за вказаною вище адресою. Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЖТ №122690 визначено її право власності на земельну ділянку площею 0,0420 га. Цим же державним актом визначено список співвласників земельної ділянки біля будинку, в тому числі і ОСОБА_2 , якій належить 0,0535 га. Отже вказана земельна ділянка перебуває у неї з ОСОБА_2 у спільній частковій власності. Проте на протязі більше ніж

10 років вона не має можливості нормально користуватись своїм житлом, оскільки її сусіди - родина ОСОБА_2 , усіляким чином чинять їй перешкоди в нормальному проживанні. Зокрема, недобросовісно користуючись своїми правами, ОСОБА_3 встановила вбиральню та сарай безпосередньо перед вікнами її частини будинку, чим порушила санітарні та будівельні норми, закріплені чинними на території України нормативними актами. З цього приводу вона неодноразово зверталась до компетентних органів міста: до міського Голови, до Держземгеокадастру, до КП «Інспекція з благоустрою», до ГУ Держпродспоживслужби, до поліції зі скаргами на дії сусідів, однак її звернення результатів не дали, тому вона змушена була звернутись до суду з цим позовом.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 07 червня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково.

Зобов`язано ОСОБА_2 усунути перешкоди щодо використання земельної ділянки розміром 0,0090 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом звільнення її від вбиральні, сараю протягом місяця після набрання рішенням законної сили. Стягнуто з

ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2 000 грн в рахунок заподіяної моральної шкоди.

У решті позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 640,00 грн.

Постановою апеляційного суду Житомирської області від 29 серпня 2018 року рішення Богунського районного суду м. Житомира від 07 червня 2018 року скасовано, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить постанову апеляційного суду Житомирської області від 29 серпня 2018 року скасувати й залишити в силі рішення Богунського районного суду м. Житомира від 07 червня 2018 року.

Ухвалою Верховного Суду від 08 січня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі № 295/5796/17-ц та витребувано її з Богунського районного суду м. Житомира.

Частиною другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального

та процесуального права.

Підстави для виклику сторін відсутні.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зобов`язання усунути перешкоди в здійсненні права власності та стягнення моральної шкоди призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи

у складі колегії із п`яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська