печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4165/19-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2020 року Печерський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

при секретарі судових засідань Рябцовій Ю.О.,

за участі:

представника позивача Сапсая О.В.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2019 до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, так позивач просить суд: на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з ОСОБА_1 вартість необлікованої енергії за актом порушення та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № НОМЕР_1 у ТВБВ №10026/0104 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО №322669, 1 в розмірі 2 039 (дві тисячі тридцять дев`ять) грн. 53 коп.; стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» судовий збір в розмірі 1 921, 00 грн.

Так, в обґрунтування зазначеного позову, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Таким чином, товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині праві і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) ел. мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Так, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , НІН НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , було укладено договір про постачання електричної енергії № 5.

Засобом обліку електричної енергії №0013969 здійснювався облік електричної енергії, поданої до квартири відповідача.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.

01.07.2015 за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку представниками Позивача було виявлено порушення п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН пошкоджено пломби Держспоживстандарту, які встановлені на лівому та правому гвинтах кріплення кожуха лічильника, споживачу продемонстровано порушення. Відсутня пломба електропередавальної організації на ввідному автоматі 40А в поетажному щитку, на підставі виявленого порушення було складено акт порушень № 37871.

Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення Відповідачем ПКЕЕН, нарахування проведено за п. 3.3 та формулою (3.1). Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року № 562, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (копія протоколу засідання комісії надається) та становить 62603,99 грн.

Факт порушення ПКЕЕН відповідачем підтверджується належними та допустимими доказами - фотографіями, зробленими під час складання акту порушення та висновком експертизи.

Представник позивача, зазначає, що станом на 01.01.2019 заборгованість не сплачено.

Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконав, тому позивач був змушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Ухвалою судді від 12.02.2019 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду по суті у порядку спрощеного провадження, без повідомленням сторін, на підставі статті 274 ЦПК України.

24.09.2019 від представника позивача надійшла заява із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін та з проханням про розгляд справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

24.09.2019 ухвалою суду зазначене клопотання відповідача було задоволено та призначену справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін.

23.10.2019 відповідачем було подано відзив на позовну заяву, в якому останній зазначив, що щодо строку позовної даності, а саме: зазначив, що слід обчислювати перебіг позовної давності у спорах про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії: відповідно до Постанови ВГС від 9.07.2014 №907/1214 13 - з дати, коли позивач довідався про порушення свого права і про особу, яка його порушила, тобто з дня проведення перевірки дотримання правил споживачем. У цьому питанні також визначився ВС та у своїй постанові від 23.12.2014 у справі №907/1214/13 зазначив, що, перебіг позовної давності згідно з ч.І ст.261 ЦК починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила, тобто з дня проведення перевірки і складання акта про порушення, є правильним.

За таких обставин відлік строку позовної давності бере свій початок 01.07.2015 року, коли відбулась перевірка дотримань правил Споживачем при користуванні електричною енергією, та становить три роки, а тому строк позовної давності сплив 01.07.2018 року.

Відповідач зазначає, що позовна заява була подана позивачем лише 29.01.2019 року.

Окрім цього, зазначив, що складення позивачем акту про порушення, акту про проведення експертизи лічильника електроенергії та Протоколу №2068 від 27.07.2015 року комісії по розгляду акта про порушення №37871 було здійснено всупереч вимогам законодавства, а саме:при складані Акту про порушення ПКЕЕН працівниками позивача не дотримано вимоги вказаних правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, зокрема: Акт складено не на Споживача, оскільки договір укладено з ОСОБА_2 , а на ОСОБА_3 .

Складення акту про порушення № 37871 відбулося без присутності відповідача, що підтверджується відсутністю підпису Відповідача на Акті. В графі «з актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» не має підпису відповідача, більше того, цей Акт підписаний ОСОБА_3 , проте остання не є споживачем послуг згідно Договору про постачання електричної енергії №5 та не є уповноваженою особою відповідача, що підтверджується відсутністю довіреності чи інших документів в матеріалах справи.

Також відповідач, всупереч п.15 ПКЕЕН, не повідомлявся та не був присутній при проведенні експертизи лічильників електроенергії, про що свідчить відсутність в матеріалах справи повідомлення споживача про направлення на експертизу лічильника електроенергії та відсутність підпису на Акті №1188 проведення експертизи лічильників електроенергії.

Більше того, позивач всупереч вимогам законодавства, не повідомив позивача за 20 календарних днів про проведення засідання комісії.

Таким чином, відповідач взагалі не був обізнаний про те, що позивачем були виявлені порушення при користуванні електричною енергією та складенні ним Акти та Протокол.

Щодо направлення на адресу відповідача Листа №030/34-5156, відповідач звертає увагу,на те, що даний лист датується 11 листопадом 2015 року, а конверт про направлення відповідачу Листа від 28 липня 2015 року.

Більше того, зазначено, що відповідач не проживає та не зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, відповідач просить суд, врахувати той факт, що оскільки, всі документи підписувалися не споживачем, а іншою не уповноваженою особою, а тому, позивачем належними та допустимими доказами не доведено факту порушення ПКЕЕН саме відповідачем, оскільки Акти підписані особою, не уповноваженою на такі дії.

Також відповідач зазначає, що позивачем невірно проведенні нарахування згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, а саме невірно визначено період, за який проведено нарахування, що не відповідає нормам Методики.

Протоколом №2068 від 27.07.2015 року комісії по розгляду акта про порушення №37871 було прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.3 та за формулою № 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією за період з 01.07.2012 року по 01.07.2015 року.

Також, в Протоколі №2068 від 27.07.2015 року зазначено, що споживач порушив Правила користування електричною енергією, а саме: пошкодження пломби Держспоживстандарту яка встановлена на лівому та правому гвинтах кріплення кожуха лічильника та відсутня пломба ЕПО на ВА 40А .

Перерахунок за спожиту електричну енергію повинен бути проведений з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Оскільки протягом останніх шести місяців не проводилась технічна перевірка, отже проведений позивачем розрахунок вартості необлікованої електричної енергії є безпідставним, адже минуло більше шести місяців, що не відповідає вимогам законодавства.

На підставі вищевикладеного, позивачем невірно здійснено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, адже згідно Методики такий розрахунок повинен проводитись не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, проте позивачем нарахована вартість не облікованої електричної енергії аж за три роки.

07.11.2019 представником позивача було подано відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що 10.11.2009 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» правонаступником якого є ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , що є власником помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , укладено договір про користування електричною енергією № 5.

П. 32 Договору, в графі юридичні адреси сторін, зазначено адресу споживача ОСОБА_2 АДРЕСА_1 .

П. 32 Договору передбачено, що сторони зобов`язані своєчасно, письмово сповіщати про всі зміни реквізитів.

Жодних письмових звернень від відповідача щодо будь - яких змін в реквізитах споживача, зокрема про зміну адреси для листування, до позивача не надходило.

Таким чином позивач, відповідно до умов Договору, направляв кореспонденцію, зокрема попередження про існування заборгованості за не обліковану електричну енергію по Акту про порушення № 37871 на адресу, яка зазначена в Договорі.

Відтак, представник позивача зазначає, що твердження відповідача про те, що позивач направляв йому кореспонденцію не на ту адресу де він фактично проживає, і таким чином були порушені його права є необґрунтованими, оскільки позивач діяв відповідно до умов Договору.

Лічильник електричної енергії, який веде облік спожитої відповідачем електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , встановлений у квартирі споживача.

Відповідно до п. 11 Правил, відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач.

Пунктом 14 Правил передбачено, що у разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.

Пунктом 42 Правил передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний (зокрема):забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів;забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача;невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку;забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки;

Відповідач, з моменту укладання договору (до виявлення порушення) лише одного разу надав доступ представникам енергопостачальника, до свого помешкання, для зняття показників приладу обліку електричної енергії.

Крім того, представниками енергопостачальника було неодноразово складено акти про недопуск до помешкання відповідача де розташований приладу обліку електричної енергії.

01.07.2015 за адресою виконання Договору (між позивачем та відповідачем) по АДРЕСА_1 , в ході обстеження приладу обліку представниками позивача виявлено порушення п. п. 10, 14, 42 Правил, а саме: пошкоджені пломби Держспоживстандарту (про повірку), які встановлені на лівому та правому гвинтах кріплення кожуха лічильника.

На підставі виявленого порушення був складений акт №37871 від 01.07.2015, акт складено за участю споживача (уповноваженої ним особи) ОСОБА_3 ,(що підтверджує відповідач), яка надала доступ до лічильника та підписала акт про порушення.

В п. 9 акту зазначено, що Комісія постачальника електричної енергії з розгляду складеного Акту буде проводити засідання 27.07.2015 року, за адресою : вул. Мельникова, 31 о 10:15 у к.№ 505 .

Представник позивача, зазначає, що ОСОБА_5 , зазначила в Акті, що не потребує додаткових повідомлень, та вказала, що приїде на Мельникова, 31.

З огляду на те, що ОСОБА_5 , в момент обстеження лічильника електроенергії та складання Акту, знаходилася в квартирі відповідача, надала доступ до лічильника електроенергії, якій знаходиться в квартирі відповідача, то є всі підстави вважати, що ОСОБА_3 , перебувала у довірчих відносинах із власником вищевказаного помешкання ОСОБА_2 .

Отже, вважаємо, що Акт складено з додержанням вимог чинного законодавства, а представники енергопостачальника належним чином повідомили споживача про місце та дату засідання Комісії по розгляду Акту.

Крім того, сама по собі відсутність споживача електричної енергії під час складання та підписання трьома представниками енергопостачальника Акту про порушення, не є безумовною підставою вважати, що Акт є не дійсним.

У відповідності до вимог Правил, 22.07.2015 року енергопостачальником, за участю представника Держспоживстандарту, було проведено експертизу та встановлено, що в наслідок фальсифікації (підробки) пломб державної повірки отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника, в результаті чого електролічильник недораховував спожиту електричну енергію на 66,18%.

Таким чином, у відповідності до зазначених вимог Правил, 27.07.2015 (як і було зазначено

в Акті) відбулися засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення (далі Комісія). Комісією було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ГЖЕЕН відповідно до п. 3.3 Методики за формулою (3.1).

Щодо періоду нарахування, представник позивача, ззначає, що період нарахування обсягу та вартості електроенергії спожитої з порушенням Правил проводився відповідно до пункту 3.3 Методики, в якому зазначено, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

З огляду на те, що представники енергопостачальника не мали доступу до лічильника електроенергії відповідача з 2010 року по 01.07.2015 рік (дата виявлення порушення) та той факт, що в результаті підробки пломб Держспоживстандарту отримано доступ до конструкції лічильника в результаті чого лічильник недовраховував 66% спожитої електроенергії- Відповідачу проведено розрахунок вартості, необліковано спожитої електроенергії, за три роки.

Відповідальність за самовільне втручання в роботу електролічильника, в результаті якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію несе споживач електричної енергії.

Порушення ГЖЕЕН виявлено 01.07.2015 року, про нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил комісією з розгляду актів прийняте рішення 27.07.2015 року про нарахування суми відповідно до Методики за попередній період (копія протоколу №2068 наявний в матеріалах справи). Відповідно до ст. 261 ЦК України перебіг строку позовної давності починається з дня виникнення права на позов.

23.12.2016року ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулося з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил.

24.01.2017 Печерським районним судом м. Києва відмовлено у прийняття заяви про видачу судового наказу про стягнення заборгованості.

14.01.2019 року товариство звернулося з позовною заявою до суду.

Відповідно до ч.1, ст. 257 Цивільного Кодексу України - загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до ч.5. ст. 261 ЦК України - за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Відповідно до ч.1 ст. 123 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПК) - Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов 'язано його початок.

Відповідно до ч.6 ст. 123 ЦПК - Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв 'язку.

Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

Частиною другою статті 264 ЦК України визначено, що позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Представник позивача, звертає увагу суду на те, що Цивільним процесуальним кодексом України, який був чинним на момент звернення Позивача до суду (далі ЦПК 2017) , пунктом 3 статті 118 була передбачена виключна підстава для звернення до суду з позовною заявою, а саме : Позовна заява щодо вимог, визначених у частині першій статті 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Відповідно до ст. 95 ЦПК 2017, Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 96 цього Кодексу.

Підпунктом 3 п. 1 ст. 96 ЦПК 2017 було передбачено, що судовий наказ може бути видано, у разі якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово- комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості;

Відповідно до ЗУ «Про житлово комунальні послуги» (чинний на момент звернення) житлово-послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Ураховуючи те, що судовий захист права кредитора на стягнення грошових коштів може бути реалізовано як у позовному провадженні, так і шляхом видачі судового наказу як особливої форми судового рішення, подання кредитором заяви про видачу судового наказу в порядку, передбаченому розділом II ЦПК України, переривае перебіг строку позовної давності.

Така позиція викладена в ухвалах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 червня 2014 року та 21.01.2015 року.

З огляду на викладені норми чинного законодавства представник позивача вважає, що подання, в даному випадку, заяви про видачу судового наказу з вимогами про стягнення заборгованості перериває строк позовної давності.

В судовому засіданні представник позивача просив задовольнити позов з викладених в ньому підстав.

Відповідач в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову, оскільки він є необґрунтованим.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України та Законом України «Про електроенергетику». Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача

Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до абз. 10 частини першої ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до першого розділу Закону України «Про електроенергетику», постачання електричної енергії - надання електричної енергії споживачу за допомогою технічних засобів передачі та розподілу електричної енергії на підставі договору.

Відповідно до п. 7 Правил користування електричною енергією для населення для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об`єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією.

Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за порушення правил користування електричною енергією.

Відповідно до п. 1 Правила регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Пунктом 53 Правил передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, визначити величину необліковшюї електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

Таким чином, стороною позивача доведено обставини, на які посилається у позовній заяві та наданих документах суду, а стороною відповідача вони не спростовані, оскільки не надано суду належних доказів.

Окрім цього, посилання відповідача на те, що він не проживає в даній квартирі та на пропущення строків давності є безпідставними, оскільки спростовуються доводами представника позивача, з якими суд погоджується.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). За положеннями статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). У відповідності до частини 6 статті 81 ЦПК України, доказування не мо же ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності..

Перевіривши наведений представником позивача розрахунок заборгованості, здійснений на підставі постанов Національної комісії, що здійснювалось державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтовані, і тому позов про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за необліковану електричну енергію підлягає задоволенню у повному обсязі.

У зв`язку з задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1 921, 00 грн, відповідно до ст. 141 ЦПК України, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про електроенергетику», ст.ст. 3, 10, 11, 16, 509, 526, 610, 612, 625, 629, 638, 642, 901, 903 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 280, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ: