______________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-з/947/113/20
УХВАЛА

25.05.2020

Київський районний суд м. Одеси,

головуючий суддя Куриленко О.М.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання рішення про призначення відкритих торгів недійсними,

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2019 року позивачі звернулись до суду з позовом, в якому просили визнати недійсним рішення Відповідача про призначення на 16.08.2019 року відкритих торгів (аукціону із використанням електронної торгової системи для проведення електронного аукціону) з продажу права вимоги за Кредитним споживчим договором за № 853-11 ДОУ Н, початкова стартова ціна лоту 7 328 337, 89 гривень, укладеним з ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 15.07.2019 року матеріали цивільної справи № 520/16156/19 (провадження № 2/520/5077/19 та 2-з/520/833/19) передано на розгляд до Печерського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Володимирська 15).

Не погоджуючись з даною ухвалою, ОСОБА_2 звернулась з апеляційною скаргою.

Постановою Одеського апеляційного суду від 05.03.2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 15 липня 2019 року скасовано, справу направлено до Київського районного суду м. Одеси для продовження розгляду.

Матеріали справи повернуті до суду 16 квітня 2020 року та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу було передано судді Куриленко О.М

Ухвалою суду від 17 квітня 2020 року справу прийнято до провадження суду та призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

В ході даного судового засідання представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням, в якому просить забезпечити позов шляхом: накладення арешту на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 . Заборонити відповідачу ПАТ «Дельта Банк» вчиняти певні дії, які пов`язані з процедурою оформлення та проведення відкритих торгів (аукціону) щодо будь-яких прав за кредитним споживчим договором, укладеним з ОСОБА_3 09.10.2006 року за № 853-11ДОУ 1 Н, а також державною реєстрацією речових прав та їх обтяжень щодо предмету іпотеки квартири АДРЕСА_1 , щодо якої Відповідач є Іпотекодержателем.

Інші сторони по справі у судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, проаналізувавши матеріали заяви, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.1, п.2 та п.3 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб ; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Дослідивши заяву про забезпечення позову, дотримуючись принципів здійснення цивільного судочинства, а також співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку про задоволення заяви, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим у подальшому виконання рішення суду, а відтак заява про забезпечення позову підлягає задоволенню у повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. . 76, 77, 81, 84 149-154, 157, 353 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити.

Вжити по справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітніх дітей ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Органу опіки та піклування Київської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання рішення про призначення відкритих торгів недійсними - заходи забезпечення позову.

Накласти арешт на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

Заборонити відповідачу ПАТ «Дельта Банк» вчиняти певні дії, які пов`язані з процедурою оформлення та проведення відкритих торгів (аукціону) щодо будь-яких прав за кредитним споживчим договором, укладеним з ОСОБА_3 09.10.2006 року за № 853-11ДОУ 1 Н, а також державною реєстрацією речових прав та їх обтяжень щодо предмету іпотеки квартири АДРЕСА_1 , щодо якої Відповідач є Іпотекодержателем до розгляду справи по суті.

Обов`язок пред`явлення цієї ухвали до виконання покласти на позивачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , або їх представника (адвоката) за довіреністю (ордером).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема до Київського районного суду м. Одеси

Суддя Куриленко О. М.