УХВАЛА

29 квітня 2020 року

м. Харків

Справа № 619/4238/14-ц

Провадження № 22-з/818/22/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого-судді Бровченка І.О.,

суддів: Бурлака І.В., Маміної О.В.,

розглянувши заяву директора товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» Оболонського Максима Олександровича про виправлення арифметичної помилки в рішенні Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води», третя особа Головне управління Держпраці у Харківській області, про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

встановив:

Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року апеляційну скаргу задоволено частково.

Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 01 вересня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення.

Позов ОСОБА_1 задоволено частково.

ОСОБА_1 поновлено на посаді оператора видувного напівавтомату цеху роздуву ПЕТ пляшки товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» з 11 червня 2014 року.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 67657 грн 50 коп.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 10000 грн 00 коп.

В задоволенні позову в іншій частині відмовлено.

Директором ТОВ «Завод «Березівські мінеральні води» Оболонським М.О. подано заяву про виправлення арифметичної помилки в рішенні Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року, а саме: в мотивувальній та резолютивній частинах зазначити «33831,54 грн» замість неправильного «67657, 50 грн».

В обґрунтування заяви зазначено, що судом допущено арифметичну помилку при визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки середньоденний заробіток позивача складав 60 грн 63 коп., а загальна кількість робочих днів за час вимушеного прогулу позивача становить 558 робочих днів, а отже, сума відшкодування за вказані дні повинна бути 33831,54 грн, а не 67657,50 грн, як про це вказано у рішенні Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року.

Обговоривши доводи заяви, дослідивши матеріали цивільної справи, колегія суддів вважає, що заява про виправлення арифметичної помилки підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму ВС України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

З матеріалів справи вбачається та було предметом розгляду позовні вимоги про поновленні на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалюючи судове рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу судом апеляційної інстанції було враховано висновки викладені в постановах Верховного Суду України від 23 січня 2012 року у справі № 6-87цс11, від 16 грудня 2015 року у справі № 6-648цс15.

Судом на час ухвалення судового рішення було враховано, що частиною 2 статті 235 КзПП України встановлено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР «Про оплату праці» (далі Закон № №108/95-ВР) за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (далі Порядок).

Відповідно до пункту 5 розділу 1У «Порядок розрахунку виплат у всіх випадках збереження заробітної плати» Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пунктом 8 Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац 2 пункту 8 Порядку).

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяця згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 3 пункту 8 Порядку).

Положеннями розділу Ш «Виплати, що включаються у розрахунок середньої заробітної плати» Порядку передбачені виплати, які підлягають і не підлягають урахуванню (зокрема, одноразові виплати, соціальні виплати, окремі види премій, тощо) при обчисленні середньої заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплати за час вимушеного прогулу.

Судовим розглядом встановлено, що кількість робочих днів за період з 11 червня 2014 року по 01 вересня 2016 року становить 558 робочих днів.

Розмір середньої заробітної плати було визначено у розмірі 60 грн 63 коп.

Постановою Верховного Суду від 22 травня 2019 року касаційну скаргу ТОВ «Завод «Березівські мінеральні води» залишено без задоволення. Рішення Апеляційного суду Харківської області залишено без змін.

При цьому колегія суддів враховує, що доводи касаційної скарги ТОВ «Завод «Березівські мінеральні води» щодо розміру середньої заробітної плати не знайшли свого підтвердження під час касаційного перегляду справи.

За таких обставин, колегія суддів вбачає за необхідне виправити арифметичну помилку, допущену в рішенні Апеляційного суду Харківської області та вважати правильним середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню з відповідача на користь ОСОБА_1 , в сумі 33831 грн 54 коп. (558х60,63=33831,54), замість помилкового визначеного, в сумі 67657,50 грн.

Виправлення арифметичної помилки не стосується застосування неправильної методики підрахунку, помилкових даних для проведення арифметичних обчислень, у зв`язку з чим заява директора товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» ОСОБА_2 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.260, 261, 269, ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву директора товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Березівські мінеральні води» Оболонського Максима Олександровича про виправлення арифметичної помилки в рішенні Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року задовольнити.

Виправити арифметичну помилку у мотивувальній та резолютивній частинах рішення Апеляційного суду Харківської області від 12 липня 2017 року та вважати правильним суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу 33831 грн 54 коп. замість 67657 грн 50 коп.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 29 квітня 2020 року.

Головуючий - І.О. Бровченко

Судді : І.В. Бурлака

О.В. Маміна