Номер провадження: 22-ц/813/7058/20
Номер справи місцевого суду: 761/3596/19
Головуючий у першій інстанції Абухін Р. Д.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

09.06.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 січня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Ідея Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М., про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 21 січня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

28 травня 2020 року в Приморському районному суді м. Одеси зареєстрована апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 січня 2020 року, в якій міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору (а. с. 147).

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009р., визначено порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулювання відносин між ними (далі Правила).

Відповідно до п. 6 Правил, оператор поштового зв`язку для оформлення приймання, перевезення, доставки та вручення поштових відправлень, поштових переказів та здійснення інших пов`язаних з цим виробничих операцій повинен мати штампувальні поштові пристрої, інші засоби поштового зв`язку, перелік і порядок застосування яких установлюється Мінінфраструктури. Передача в користування іншим операторам поштового зв`язку, фізичним і юридичним особам штампувальних поштових пристроїв забороняється. Оператори поштового зв`язку під час надання послуг поштового зв`язку застосовують штампувальні поштові пристрої, відбитки яких відмінні від відповідних пристроїв національного оператора поштового зв`язку.

Згідно п. 73 Правил під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля. Дата відбитку календарного штемпеля маркувальної машини повинна відповідати даті подання письмової кореспонденції для пересилання. Якщо на письмовій кореспонденції, поданій для пересилання, відсутній відбиток календарного штемпеля або зазначена дата не відповідає даті подання її для пересилання, поштові відправлення повертаються відправникові для відповідного оформлення.

Крім того, згідно Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства Інфраструктури України №958 від 28.11.2013р., нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2.

Де «Д» - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку, а «1, 2, 3» - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

З матеріалів апеляційної скарги вбачається, що апеляційна скарга ОСОБА_1 була направлена до Приморського районного суду м. Одеси кур`єрською службою доставки 05 лютого 2020 року, що підтверджується накладною №6074. Однак, апеляційна скарга надійшла до суду та була зареєстрована лише 28 травня 2020 року, тобто після спливу більш ніж трьох місяців, з моменту відправлення (а. с. 147, 158).

Крім того, накладна №6074 не містить відбитку календарного штемпелю.

Пунктом 10 Правил встановлено, що оператори поштового зв`язку зобов`язані забезпечувати надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості відповідно до нормативно-правових актів, що регламентують діяльність операторів поштового зв`язку, умов договору.

Таким чином, оскільки накладна № 6074 з датою відправлення 05 лютого 2020 року не відповідає встановленим законодавством вимогам, та у зв`язку з можливим порушенням нормативних строків пересилання простої письмової кореспонденції оператором поштового зв`язку, апеляційний суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 слід надати докази на підтвердження того, що датою відправки апеляційної скарги є саме 05 лютого 2020 року.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно п. п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006р. «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту. Згідно ж усталеної прецедентної практики ЄСПЛ закон повинен бути прогнозованим для учасників провадження.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону (скаржника).

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як роз`яснено у п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014р. №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилається на тяжкий майновий стан та неможливість сплатити судовий збір, також зазначає що сума її доходу за попередній календарний рік складає лише 18 299 гривень, а розмір судового збору значно перевищує 5 відсотків розміру річного доходу (а. с. 149-150).

На підтвердження клопотання ОСОБА_1 надала довідки про доходи, а саме про отриману нею пенсію за період з грудня 2018 року по листопад 2019 року включно. Таким чином, апеляційний суд позбавлений можливості встановити розмір отриманої ОСОБА_1 пенсії за попередній календарний рік, а саме за 2019 року, оскільки у вищезазначених довідках відсутня інформація про отриману апелянтом пенсію за грудень 2019 року (а. с. 156-157).

Апеляційний суд також звертає увагу, що інформація про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Малиновському об`єднаному управлінні ПФУ в м. Одесі в Одеській області і отримує пенсію за віком, не підтверджує факту не отримання нею інших видів доходу.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Перевіривши матеріали справи, та дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору й додані до нього докази, приходжу до висновку, що у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, оскільки ОСОБА_1 не надала належних доказів щодо свого скрутного матеріального становища, які підтверджували б неможливість сплати нею судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі, та могло перешкодити вказаній особі у доступі до суду, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із матеріалів справи вбачається, що при поданні позовної заяви ОСОБА_1 , сплаті підлягав судовий збір в сумі 704,80 гривень (а. с. 1).

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 1 057,20 гривень (704,80*150/100).

Тому, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в сумі 1 057,20 гривень на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: УК у м. Одесі/Малиновський р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38016923. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015007. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____________(ПІБ чи назва установи організації), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, скаржнику пропонується усунути наведені недоліки, а саме надати докази на підтвердження того, що датою відправки апеляційної скарги є 05 лютого 2020 року або заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 січня 2020 року та оригінал квитанції про сплату судового збору, в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення скаржнику копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 21 січня 2020 року залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький