Справа №295/6566/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючої судді Семенцової Л.М.,

за участю секретаря Ковальчук М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що 30.12.2017 року він передав відповідачу у позику грошові кошти в сумі 200000,00 дол. США, і на підтвердження отримання коштів позичальником надано розписку від 30.12.2017 року. Згідно розписки відповідач зобов`язався повернути йому грошові кошти до 31.03.2019 року, але коштів не повернув. Тому просить стягнути на свою користь із відповідача заборгованість за договором позики в сумі 5298000,00 грн. (200000 дол. США х 26,49 грн.), що станом на 02.05.2019 року відповідно до курсу НБУ еквівалентно 200000,00 дол. США, та судові витрати.

Ухвалою судді Богунського районного суду міста Житомира від 06.05.2019 року заяву позивача про забезпечення позову задоволено частково та накладено арешт на будинок загальною площею 412,80 кв. м, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 22092229), за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_3 .

13.05.2020 року представник позивача подав до суду клопотання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим, виклавши в ньому прохання в порядку зміни заходів забезпечення позову накласти арешт на нерухоме та рухоме майно, належне відповідачу, а саме нежитлову будівлю загальною площею 1875,8 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), що складається з: адмінприміщення літ. «Б», площею 425 кв. м; ремонтно-механічного цеху літ. «Б1», «Б2», площею 1450,8 кв. м; навісу закритого літ. «Н»; навісу літ. «Н1»; навісу літ «Н2», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; нежитлову будівлю складу загальною площею 395,9 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), позначена на плані під літерою «Д», до нежитлової будівлі складу належать: рампа літ. «І», крита рампа літ. «ІІ», знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 : 1 АДРЕСА_4 ; будинок загальною площею 412,80 кв. м, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 22092229), за адресою: АДРЕСА_1 ; автомобіль MERCTDES-BENZ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , НОМЕР_2 /номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_3 .

Своє клопотання мотивував тим, що після скасування 06.05.2020 року Богунським районним судом міста Житомира заочного рішення від 06.11.2019 року в справі № 295/6566/19 постановою приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Є.О. від 07.05.2020 року було скасовано арешт майна боржника, накладений у виконавчому провадженні постановою про арешт майна боржника від 09.04.2020 року, в тому числі на нежитлову будівлю загальною площею 1875,8 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), що складається з: адмінприміщення літ. «Б», площею 425 кв. м; ремонтно-механічного цеху літ. «Б1», «Б2», площею 1450,8 кв. м; навісу закритого літ. «Н»; навісу літ. «Н1»; навісу літ «Н2», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; автомобіль MERCTDES-BENZ, реєстраційний номер НОМЕР_1 , НОМЕР_2 /номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_3 . У судовому засіданні 06.05.2020 року відповідач визнав факт написання ним боргової розписки про отримання від позивача коштів у сумі 200000 дол. США та не заперечував проти накладення арешту на все його майно до ухвалення судом рішення у справі. Скасування заочного рішення надасть можливість відповідачу уникнути виконання свого зобов`язання за вказаним договором позики шляхом розпорядження своїм майном, у тому числі перевести право власності на це майно на іншого фіктивного власника. Вжиті заходи забезпечення позову є недостатніми, оскільки в житловому будинку, на який накладено арешт, відповідач проживає, у зв`язку з чим можуть виникнути складнощі в реалізації цього нерухомого майна під час примусового виконання рішення суду в разі задоволення позову.

У судовому засіданні заявник доводи клопотання підтримав, обґрунтовуючи їх викладеними у клопотанні обставинами.

Відповідач та його представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, пояснивши, зокрема, що нежитлова будівля за адресою: АДРЕСА_2 , на яку представник позивача просить накласти арешт, використовується для здійснення господарської діяльності юридичної особи ТОВ «Смерека пласт», тому в разі накладення на неї арешту можуть виникнути перешкоди в здійсненні такої діяльності.

Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та його представника, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов до висновку, що клопотання про заміну одного заходу забезпечення позову іншим не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Відповідно до ст. 156 ЦПК України за клопотанням учасника справи суд може допустити заміну одного заходу забезпечення позову іншим.

Судом встановлено, між сторонами існує спір, предметом якого є заборгованість за договором позики, оформленим письмовою розпискою від 30.12.2017 року, в сумі 5298000,00 грн. еквівалентній 200000,00 дол. США відповідно до курсу НБУ станом на 02.05.2019 року.

Види забезпечення позову передбачені ч. 1 ст. 150 ЦПК України, згідно чого позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим. Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Як роз`яснено в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Із висновку до звіту про ринкову вартість житлового будинку, складеного суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 від 14.05.2020 року (а. с. 183-202) слідує, що ринкова вартість житлового будинку загальною площею 412,80 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , становить 6750000,00 грн.

Враховуючи ціну позову та вартість об`єкта нерухомого майна, на який накладено арешт судом у порядку забезпечення позову, накладення арешту також на інші об`єкти нерухомого та рухомого майна, зазначеного в клопотанні, не відповідатиме принципу співмірності заявленим позовним вимогам, так як сумарна вартість всього цього нерухомого та рухомого майна значно перевищує ціну позову. Окрім того, варто зауважити, що заявником до суду не надано доказів на підтвердження належності відповідачу на праві власності вказаного в клопотанні майна на теперішній час.

Поряд із тим, суд приймає до уваги посилання представника відповідача стосовно того, що за адресою розташування нежитлової будівлі в АДРЕСА_2 , знаходиться юридична особа ТОВ «Смерека пласт», , що підтверджується витягом є Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (а. с. 115-120).

Зважаючи на викладене, суд не знаходить підстав для заміни вжитого заходу забезпечення позову іншим та відмовляє в задоволенні клопотання.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 156, 260, 352-354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про заміну одного заходу забезпечення позову іншим у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса проживання: АДРЕСА_5 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_4 ).

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса проживання: АДРЕСА_6 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_5 ).

Повна ухвала суду складена 19.05.2020 року.

Суддя Л.М. Семенцова