Ухвала

13 жовтня 2020 року

м. Київ

Справа № 488/2807/17

Провадження № 14-91 цс 20

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Пророка В. В.,

суддів Антонюк Н. О., Анцупової Т. О., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гудими Д. А., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лобойка Л. М., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.

розглянула в порядку письмового провадження клопотання заступника Генерального прокурора Мустеци І. В. (далі - заявник) про розгляд у відкритому судовому засіданні з викликом сторін та за участю прокурора справи за позовом виконуючого обов`язки керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації до Миколаївської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Державне підприємство «Миколаївське лісове господарство», Виконавчий комітет Миколаївської міської ради, про визнання незаконним та скасування рішення, визнання державного акта недійсним, витребування земельної ділянки за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Корабельного районного суду міста Миколаєва від 21 листопада 2018 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року та

ВСТАНОВИЛА:

1. У травні 2019 року ОСОБА_2 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

2. Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 24 червня 2019 року відкрите касаційне провадження у справі, а ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 травня 2020 року справа передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду відповідно до частини п`ятої статті 403 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

3. Ухвалою від 17 червня 2020 року Велика Палата Верховного Суду прийняла та призначила до розгляду зазначену справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

4. До Великої Палати Верховного Суду надійшло клопотання заявника від 07 вересня 2020 року, в якому він просить розглядати справу № 488/2807/17 за касаційною скаргою ОСОБА_2 у судовому засіданні за участю прокурора та повідомити Офіс Генерального прокурора та сторони у справі про дату, час і місце судового засідання.

5. Клопотання мотивоване тим, що предметом позову у цій справі в тому числі є витребування земель лісогосподарського призначення, які відповідно до закону є обмежено оборотоздатними. Також вказує, що ця справа має значний суспільний інтерес, який полягає у відновленні правового порядку в частині визначення меж компетенції органів державної влади та місцевого самоврядування, відновленні становища, яке існувало до порушення права власності Українського народу на землі лісогосподарського призначення. Прокурор у судовому засіданні зможе надати пояснення у справі, що переконливо доводитимуть обґрунтованість його вимог чи заперечень і сприятимуть постановленню судом касаційної інстанції законного рішення.

6. Перевіривши наведені заявником на обґрунтування клопотання доводи, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для їх задоволення з огляду на таке.

7. Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

8. Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

9. Тобто, розгляд цивільної справи у суді касаційної інстанції у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи є загальним правилом, визначеним ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень.

10. Крім цього, Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що Верховний Суд є судом права, а не факту і Велика Палата Верховного Суду, діючи у межах повноважень та порядку, визначених частиною першою статті 400 ЦПК України, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, які можуть додатково пояснити учасники справи, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

11. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь?якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції.

12. Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. На думку ЄСПЛ у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

13. Велика Палата Верховного Суду створила учасникам процесу у справі № 488/2807/17 належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

14. З огляду на вказане, а також беручи до уваги те, що прокуратура Миколаївської області висловлювала свої аргументи щодо поданої касаційної скарги шляхом подання відзиву на касаційну скаргу та пояснень, Велика Палата Верховного Суду відмовляє у задоволенні клопотання заявника про розгляд справи № 488/2807/17 у відкритому судовому засіданні з викликом сторін за участю прокурора.

Керуючись статтями 7 та 402 ЦПК України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Відмовити в задоволенні клопотання заступника Генерального прокурора Мустеци І. В. про розгляд у відкритому судовому засіданні з викликом сторін та за участю прокурора справи за позовом виконуючого обов`язки керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Миколаївської обласної державної адміністрації до Миколаївської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Державне підприємство «Миколаївське лісове господарство», Виконавчий комітет Миколаївської міської ради, про визнання незаконним та скасування рішення, визнання державного акта недійсним, витребування земельної ділянки за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Корабельного районного суду міста Миколаєва від 21 листопада 2018 року та постанову Миколаївського апеляційного суду від 17 квітня 2019 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В. В. Пророк
Судді: Н. О. Антонюк Л. М. Лобойко
Т. О. Анцупова Л. І. Рогач
В. В. Британчук О. М. Ситнік
Ю. Л. Власов О. С. Ткачук
Д. А. Гудима В. Ю. Уркевич
О. Р. Кібенко О. Г. Яновська
В. С. Князєв