Справа № 361/8219/19
Провадження № 2/361/1292/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

/заочне/

03 червня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Лопатинській С.А., розглянувши в судовому засіданні в м.Бровари цивільну справу за позовом Броварського районного підрозділу Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" до ОСОБА_1 про стягнення вартості не обліковано спожитої електричної енергії, -

встановив:

Позивач просить стягнути з відповідача на його користь 5 057,07грн. вартості необлікованої електричної енергії та судові витрати.

В обґрунтування позову зазначає, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , постачання якої здійснюється позивачем. 28.10.2017р. під час перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ за вказаною адресою було виявлено факт умисного втручання в роботу приладу обліку зі сторони відповідача, що призвело до необлікованого споживання електричної енергії. За результатами проведення технічної перевірки об`єкту ОСОБА_1 було виявлено факт порушення ПРРЕЕ, п. 6.40, а саме: встановлення на лічильник високочастотного генератора, внаслідок чого електроенергія споживається, але не обліковується, і відповідно не оплачується. У зв`язку з викладеним було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №К034847. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення. Прилад обліку та пристрій, що його блокував, були вилучені в ході перевірки та упаковані у сейф-пакет № UA00062426 , що відображено у п. 3 Акту № К034847. 01.11.2017р., за участю відповідача, ПАТ "Київобленерго" було проведено комісію з розгляду Акту про порушення № К034847. За результатами розгляду комісією було визначено обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії, який склав 3064кВт/год вартістю 5057,08 грн. з ПДВ. Відповідач з рішенням комісії погодилася, отримала рахунок на сплату боргу. Однак, до даного часу, відповідачем не сплачено кошти за необліковану електричну енергію. Оскільки відповідач добровільно відмовляється відшкодувати завдану позивачу шкоду, позивач вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідач не з`явився в судове засідання; був повідомлений належним чином, відзив на позов не подав. Від відповідача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, і він не повідомив про причини неявки. Неявка відповідача неодноразова.

Позивач подав заяву про розгляд справи у його відсутності і про згоду на ухвалення заочного рішення.

Суд, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, ухвалив провести заочний розгляд справи, згідно ст.223 та ст.280 ЦПК України.

Згідно акту про порушення № К 034847, складено в присутності споживача ОСОБА_1 , встановлено, що споживач електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , порушив ПКЕЕН, п. 48, а саме інші дії споживача, що призвели до зміни показів приладу обліку електричної енергії шляхом встановлення на лічильник високочастотного генератора. Електроенергія споживається, але не обліковується та неоплачується.

Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в Акті про порушення.

У п. 3 Акту № 034847 зазначено, що прилад обліку та пристрій, що занижує покази приладу обліку (високочастотний генератор), вилучений, упакований у сейф-пакет № UA00062426 .

Згідно протоколу № 059, 28.10.22017 за результатами розгляду комісією Акту про порушення № К034847, комісією було визначено обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії, який склав 3064 кВт/год.

Згідно акту № 034847 від 28.10.2017р. розмір збитків електропостачальнику згідно Правил ПКЕЕН складає 5057,08грн.

01.11.2017р. ОСОБА_1 вручено рахунок на сплату боргу № на суму 5058,00грн. та попередження про наслідки несплати боргу за використану електроенергію.

Взаємовідносини між електорпостачальником та споживачем регулюються ЗУ "Про електроенергетику" від 16.10.1997р. № 575/97-ВР та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999р. № 1357 (ПКЕЕН).

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

За змістом ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» порушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Потановою КМУ № 1357 (далі - Правила, ПКЕЕН) від 26.07.1999 року, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Натомість за умовами п. 38 Правил енергопостачальник зобов`язується проводити планову повірку, ремонт і заміну засобів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором; розглядати звернення та претензії побутового споживача щодо надання послуг, пов`язаних з постачанням електричної енергії, та приймати з цього приводу рішення у терміни, передбачені законодавством; приймати письмові та усні повідомлення (у тому числі засобами зв`язку) побутових споживачів щодо порушення електропостачання або порушення параметрів якості електричної енергії, а також вживати заходів до відновлення електропостачання та приведення показників якості у відповідність з вимогами нормативних документів.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пунком 53 ПКЕЕН передбачається, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Порядок складення актів про порушення визначено пунктом 53 Правил та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562 (зі змінами) (далі - Методика).

Відповідно до положень п. 4.5 Методики працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

Також за змістом п. 53 ПКЕЕН побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 N 122 (далі - Порядок), встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики.

Відповідно до положень пункту 6 Порядку, у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку.

Згідно ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та умов цього Кодексу.

Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Таким чином, наданими доказами позивач довів факт порушення відповідачем правил користування електричною енергією, факт не облікованого споживання електричної енергії і відповідно заподіяння позивачу шкоди внаслідок не облікованого споживання електричної енергії. Відповідач даних фактів не спростував, відзиву на позов не подав.

Відповідачу було відомо про наявність нарахованої суми до сплати у зв`язку з даним порушенням, попереджено про наслідки несплати існуючої заборгованості, однак до даного часу відповідач дану суму не сплатив.

Позивач має право вимагати від відповідача - споживача послуг - їх оплати у повному обсязі за встановленими тарифами і розцінками, і у разі виявлення факту порушення правил споживання і зокрема в частині обліку спожитої електроенергії - позивач має право на отримання відшкодування, визначеного за відповідною Методикою, а відповідач, як сторона, що послугу отримала, але не виконала свої зобов`язання, допустила порушення і без облікове споживання електричної енергії - зобов`язаний сплатити позивачу вказану суму.

Також відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки суд позов задовольняє, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору 1921,00грн.

На підставі ст.ст.509, 526, 527, 530, 610, 611, 625 ЦК України, та керуючись ст.ст. 12,13, 81, 141, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства "Київобленерго" (Броварсткий районний підрозділ) (, п/р НОМЕР_3 в АТ «СБЕРБАНК», МФО 320627) вартість необліковано спожитої електричної енергії 5057,08грн. (п?ять тисяч п?ятдесят сім гривень 08 коп.) та судовий збір 1921,00 (одна тисяча дев?ятсот двадцять одна гривня 00 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку він може подати протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява буде подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного рішення. у разі, якщо повне рішення не вручено у день проголошення або складення повного рішення, позивач має право на поновлення строку, якщо апеляційну скаргу буде ним подано протягом 30 днів з дня отримання повного рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду або згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК- через суд першої інстанції, який ухвалив рішення..

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених строків не будуть подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Згідно Закону № 540-IX від 30.03.2020 та п.3 перехідних положень ЦПК - під час дії карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, строк апеляційного оскарження, визначений статтею 284, 354 ЦПК, продовжується на строк дії такого карантину.

Повне заочне рішення виготовлено 09.06.2020р.

Суддя Т.В. Селезньова