КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження № 22-ц/824/6015/2020 Доповідач Заришняк Г.М.
У Х В А Л А

27 квітня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 352-357 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21 січня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 21 січня 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Не погодившись з таким рішенням суду, 29 лютого 2020 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якій вказувала, що такий строк пропущений через несвоєчасне отримання повного тексту рішення суду, а саме 25 лютого 2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи слідує, що повний текст оскаржуваного рішення був отриманий апелянтом 25 лютого 2020 року, апеляційна скарга подана 29 лютого 2020 року.

З огляду на викладене, суд вважає, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є поважними, тому клопотання про поновлення вказаного строку підлягає задоволенню.

Однак, подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

За змістом п.п.4,5,6 ч.2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені рішення або ухвала, що оскаржуються; в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Звертаючись з апеляційною скаргою, відповідачка ОСОБА_1 ставила питання про скасування рішення суду від 21 січня 2020 року в частині відмови у розгляді зустрічного позову про визначення місця проживання дітей, визначення часу для спілкування дітей з батьком, збільшення розміру призначених аліментів, стягнення заборгованості по аліментам, неустойки (пені), усунення перешкод володіння та користування майном, стягнення компенсації за втрачене майно та моральної шкоди.

З матеріалів справи слідує, що Дніпровським районним судом м. Києва 21 січня 2020 року було постановлено рішення, яким задоволено позов ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Також, в цей же день, 21 січня 2020 року, була постановлена ухвала, якою уприйнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення місця проживання дітей, визначення часу для спілкування дітей з батьком, збільшення розміру призначених аліментів, стягнення заборгованості по аліментам, неустойки (пені), усунення перешкод володіння та користування майном, стягнення компенсації за втрачене майно та моральної шкоди - відмовлено.

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що ухвала суду першої інстанції про відмову у прийняття зустрічного позову відповідно до положень ЦПК України не входить до переліку ухвал, визначеного статтею 353 ЦПК України, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду(ч.2 ст.353 ЦПК України).

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 слід уточнити, який саме процесуальний документ вона має намір оскаржити в апеляційному порядку - судове рішення чи рішення суду одночасно з ухвалою суду про повернення зустрічного позову.

Крім того, при подачі апеляційної скарги не сплачений судовий збір.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позивачем при подачі позовної заяви був сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн..

За таких обставин, скаржниці необхідно сплатити 1152,60 грн. (768,40*150%=1152,60 грн.) за наступними реквізитами:

отримувач коштів УК у Солом`янському районі/Солом`янський район/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.3,4 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» не заслуговують на увагу, оскільки дана норма Закону не надає пільги щодо сплати судового збору при оскарженні рішення про розірвання шлюбу.

Згідно з ч.2 ст.357ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 21 січня 2020 року залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк