Справа № 585/417/20
Номер провадження 2/585/335/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
16 квітня 2020 року м.Ромни
Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі:
головуючого судді Машини І.М.,
за участю секретаря Шемчук І.С.,
розглянувши без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у судовому засіданні в м. Ромни заочно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
20 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що 08 березня 1997 року позивачка одружилася з відповідачем. У шлюбі у них народився син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя у них з відповідачем не склалось, так як у них різні погляди на життя, різні життєві цілі, та подальше спільне життя суперечить інтересам позивачки.
Ухвалою від 03 березня 2020 року відкрито провадження у справі за вказаним вище позовом та призначено її до підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження на 26 березня 2020 року (а. с. 13).
26 березня 2020 року ухвалою суду закрито підготовче засідання та справу призначено до розгляду по суті на 16 квітня 2020 року. (а. с. 28).
Позивач в судове засідання не з`явилася.
В заяві до суду ОСОБА_1 просить справу слухати без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовільнити, після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_3 ».
Відповідач будучи належним чином повідомленим про розгляд справи в судове засідання не з`явився, клопотань не заявляв. Зокрема, відповідач ОСОБА_1 повідомлявся судом про розгляд справи за зареєстрованою адресою: АДРЕСА_1 , судовою повісткою, яка повернулась, з відміткою вручено 04.04.20 особисто та міститься підпис одержувача.
Відповідно до п.1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України відповідач по справі вважається належним чином повідомлений про час, день та місце проведення судового засідання.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості і взаємозв`язку, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до наступних висновків.
Частина 2 ст. 16 Декларації ООН «Загальна декларація прав людини» від 10 грудня 1948 року містить положення, за якими шлюб може укладатись тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, хто одружується.
За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім`ї, як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз, не може мати місце.
Принцип добровільності шлюбу закріплений у ст. 51 Конституції України, в силу якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Положенням частин 3 і 4 статті 56 СК України за кожним з подружжя визнано право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, як і примушення до їх припинення, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно із ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України, п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Як встановлено судом, що сторони у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 08 березня 1997 року уклали шлюб, про що в Книзі реєстрації актів про укладення шлюбу 08.03.1997 року зроблено запис за №1, та присвоєні прізвища « ОСОБА_3 ». Шлюб зареєстрований Біловодським сільвиконкомом Роменського району Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .
Зі змісту позовної заяви вбачається, що причиною розпаду сім`ї стали різні погляди на критерії шлюбу та сім`ї, що робить неможливою подальшу побудову сімейних відносин.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивачка скористалася даним правом та звернувся до суду з даним позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, вона не має наміру зберегти шлюб.
Таким чином, суд приходить до висновку, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім`ї, поновлення шлюбних відносин та подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить їх інтересам.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 3 ст. 115 СК України).
Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У зв`язку з заявою позивача, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні - ОСОБА_3 .
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
На підставі викладеного, та на підставі ст. ст. 105, 110, 112-115 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 10, 81, 141, 247, 259, 265, 273, 280, 354-355, 280 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_2 , місце реєстрації (проживання): АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 ) про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 08 березня 1997 року Біловодським сільвиконкомом Роменського району Сумської області, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис №1, розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивача, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити - ОСОБА_3 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Сумського апеляційного суду через Роменський міськрайонний суд Сумської області.
Заочне рішення може бути переглянуте Роменським міськрайонним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Повний текст рішення складений 27.04.2020.
СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ І. М. Машина