Справа №173/1464/20
Провадження №2/173/691/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2020 р. Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області

В складі: головуючого - судді Петрюк Т.М.

При секретареві - Рудовій Л.В.

За участю: представника позивача - адвоката Романовської Т.М.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального провадження в місті Верхньодніпровську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Романовська Тетяна Миколаївна, до Верхньодніпровської міської об`єднаної територіальної громади Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

01.09.2020 року до суду звернулася позивач ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Романовська Т.М., з позовом визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин до відповідача Верхньодніпровської міської об`єднаної територіальної громади Дніпропетровської області

02.09.2020 року ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами загального провадження в підготовчому судовому засіданні на 15.10.2020 року.

15.10.2020 року проведене підготовче судове засідання. Справа призначена до розгляду в судовому засідання на 15.10.2020 року.

Учасникам розгляду справи роз`яснені права та обов`язки у відповідності до ст. 43, 44, 49 ЦПК України.

15.10.2020 року в судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення

Згідно заявлених позовних вимог позивач просить встановити, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є двоюрідною бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та визначити їй додатковий строк, для подання до державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори, в.о. державного нотаріуса Верхньодніпровської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на наступне: ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

22 липня 2020 року представник позивача звернувся до Першої Кам`янської державної нотаріальної контори, в.о. державного нотаріуса Верхньодніпровської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої та отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно постанови нотаріуса від 18 жовтня 2014 року помер ОСОБА_3 , який на момент смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який залишив на ім`я ОСОБА_1 , заповіт, посвідчений 06 жовтня 2011 року приватним нотаріусом Верхньодніпровського районного нотаріального округу Питомцем В.А., зареєстрований в реєстрі під № 1442, відповідно до якого позивачкою 22 липня 2020 року були отримані свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину спадкового майна, яке складається із житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки для будівництва та обслуговування даного будинку, кадастровий номер: :08:009:0017, спадкова справа 23/2015

Крім позивачки спадкоємицею майна ОСОБА_3 , була його дружина ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину шляхом спільної реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , але не оформила своїх спадкових прав та померла.

Після смерті ОСОБА_2 , залишилась спадщина, яка складається із Ѕ частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та Ѕ частин земельної ділянки для будівництва та обслуговування даного будинку, кадастровий номер: :08:009:0017.

Згідно вищевказаної постанови позивачка пропустила зазначений в ст. 1270 ЦК України строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини. Також позивачка не подала документів, які б підтверджували факт родинних відносин ОСОБА_1 , з померлою, а тому їй було запропоновано звернутись до суду для вирішення даного питання, що й стало підставою звернення до суду

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, давши пояснення фактично викладені в позовній заяві.

Відповідач, представник Верхньодніпровської міської об`єднаної територіальної громади Дніпропетровської області, в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи у його відсутність. проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором

При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача.

Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків.

Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, ОСОБА_2 , яка на час смерті проживала за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Після смерті ОСОБА_2 , відкрилась спадщина у вигляді Ѕ части будинку та Ѕ частини присадибної земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

За доводами позивача та представника позивача померла була двоюрідною бабусею позивачки. Проте позивач не має документів, що підтверджують факт родин них відносин між ними, що стало однією із підстав винесення нотаріусом постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. Встановлення факту родинних відносин потрібно позивачці для отримання спадщини.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Факт родинних відносин між позивачкою та померлою ОСОБА_2 , підтверджується показаннями свідків: ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 .

Так, свідок ОСОБА_4 , в судовому засіданні пояснив, що він є чоловіком позивачки. Померла ОСОБА_2 , є двоюрідною бабусею його дружини, так як була сестрою бабусі по матері його дружини. У подружжя ОСОБА_1 не було дітей і коли вони досягли похилого віку стало питання хто буде здійснювати за ними догляд. Вони з дружиною погодились доглядати подружжя ОСОБА_1 . Спочатку помер ОСОБА_3 , потім через декілька років померла ОСОБА_2 ОСОБА_3 , за життя склав заповіт на його дружину і вона вже успадкувала належне йому майно. На даний час виникла потреба в успадкуванні майна ОСОБА_2 , але в них відсутні документи, що підтверджують факт родинних відносин між ними. Проте ОСОБА_2 дійсно була доюрідною бабусею його дружини.

Свідок ОСОБА_5 , в судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою позивачки, знає позивачку також знала і померлу ОСОБА_2 позивачка є внучатою племінницею ОСОБА_2 . У подружжя ОСОБА_1 власних дітей не було і позивачка та її чоловік доглядали подружжя ОСОБА_1 .

Оцінюючи надані докази суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин між позивачкою ОСОБА_1 , та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_2 є двоюрідною бабусею ОСОБА_1 .

Встановлення даного факту родинних відносин потрібно позивачці для отримання спадщини. В іншому порядку заявник встановити цей факт не має можливості

Крім того 22.07.2020 року представник позивача звернувся до Державного нотаріуса Першої Кам`янської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 . Однак, постановою державного нотаріуса від 22.07.2020 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском шестимісячного строку на подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови нотаріуса.

З наведеного вище судом встановлено, що порушені права позивача щодо прийняття спадщини. Позивачем обраний спосіб захисту порушених прав, у вигляді відновлення його порушеного права, передбачений нормами ЦК України, а саме: визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з яким погоджується суд.

За нормами ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки на час закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини стан здоров`я позивачки погіршився і вона перебувала на амбулаторному лікуванні.

Дані обставини підтверджуються копією медичної довідки та записами в амбулаторній картці позивачки.

На підставі досліджених в судовому засіданні доказів, суд вважає, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини стало наявність у позивачки захворювання та необхідність проходження амбулаторного лікування.

В свою чергу дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Також судом встановлено, що шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , закінчився ІНФОРМАЦІЯ_3 . Представник позивачки звернувся з заявою про прийняття спадщини в липня 2020 року.

Тобто між закінченням строку для прийняття спадщини і зверненням позивача до нотаріуса, а потім до суду пройшов незначний період часу

Відповідно до правової позиції ВС/КЦС, викладеній у справі № 681/203/17 від 17.10.2018 року зазначається, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про визначення додаткового строку про прийняття спадщини є підставою для задоволення позовних вимог.

З матеріалів спадкової справи № 138/2020 від 22.07.2020 року вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , звернувся лише представник позивача. Тобто позивач є єдиною спадкоємицею , яка бажає прийняти спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 .

За наведених вище обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки вважає, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Крім того, виходячи з того, що позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , і будь-яка інша особа не претендує на спадщину, що залишилась після її смерті, відповідно при відмові у задоволенні позовних вимог лише з формальних підстав буде порушуватись принцип пропорційності та право власності позивача на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , яка була двоюрідною бабусею позивачка та за якою позивачка і її чоловік здійснювали догляд. Також суд вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини, потрібно визначити позивачеві тривалістю в три місяці з моменту набрання чинності рішенням суду, який буде достатнім для звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Понесені позивачкою витрати по сплату судового збору суд, вважає за можливе покласти на позивача, так як не вбачається вини відповідача у порушенні прав позивача.

На основі ст.ст.1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 293 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Романовська Тетяна Миколаївна, до Верхньодніпровської міської об`єднаної територіальної громади Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , останнє місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 є двоюрідною бабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , тривалістю в три місяці з моменту набрання чинності рішенням суду.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору в загальній сумі 1681 грн. 60 коп..ю покласти на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстровану за адресою: АДРЕСА_2

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з моменту складання повного тексту рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У випадку подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду .

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду

Повний текст рішення виготовлений: 25.10.2020 року

Суддя Петрюк Т.М

Направлене до ЄДРСР: 26.10.2020 року

Дата набрання законної сили 25.11.2020 року