Справа № 635/5798/19
Провадження № 2-зз/635/15/20
УХ В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2020 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.,

за участю секретарі судового засідання Літінської Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про угоди дійсною та визнання права власності, -

в с т а н о в и в:

до Харківського районного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про угоди дійсною та визнання права власності, в якій заявник просить скасувати арешт нерухомого майна, а саме житлового будинку АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12.08.2004 року по справі №2276/04. Обгрунтовує заяву тим, що рішенням Харківського районного суду Харківської області від 28 січня 2005 року визнано угоду купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , укладеною 10 січня 2003 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 дійсною, визнано за ОСОБА_5 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та визнано право власності за ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . 19 квітня 2005 року право власності ОСОБА_2 на вищезазначений житловий будинок було зареєстровано в КП «Харківське районне БТІ», реєстраційний номер 10533464. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер. Його спадкоємиця ОСОБА_1 успадкувала за собою право власності на земельну ділянку за адресою АДРЕСА_1 , але оформити право власності на житловий будинок не змогла, тому що ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12.ю08.2004 року на нього накладений арешт, який не був знятий при ухваленні рішення від 28 січня 2005 року.

В судове засідання заявник не з`явилася.

Судом на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Харківського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа №4.3/2-1105/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про визнання угоди дійсною та визнання права власності. Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 28 січня 2005 року визнано угоду купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , укладеною 10 січня 2003 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 дійсною, визнано за ОСОБА_5 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та визнано право власності за ОСОБА_2 на житловий будинок АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В матеріалах цивільної справи №4.3/2-1105/05 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про визнання угоди дійсною та визнання права власності відсутня ухвала про забезпечення позову, яку заявниця просить скасувати.

Заявник зазначає, що засоби забезпечення позову вжиті в рамках цивільної справи №2-2276/04.

Згідно службової записки керівника архівного підрозділу Харківського районного суду Харківської області Г.О. Тихонової, в журналі реєстрації цивільних справ за 2004 рік за №2-2276/04 зареєстровано справу за позовом ОСОБА_6 до ОДНІ Харківського району про визнання права власності. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 серпня 2004 року зазначена цивільна справа залишена без розгляду. Зазначена цивільна справа ніякого відношення ОСОБА_1 не має, та будинку АДРЕСА_1 не має. Згідно ст. 158 ЦПК України - суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз`яснення: п.1,2,9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні доказів було встановлено, що заявник не є стороною по справі, в якій було застосовано забезпечення позову, ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, а ні позовом, без зазначення всіх необхідних учасників справи, тому у задоволенні заяви ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 158, 353 ЦПК України , суд -

У Х В А Л И В:

у задоволенні заяви ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_2 про угоди дійсною та визнання права власності - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В.Назаренко