КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/824/7224/2020 Доповідач у суді ІІ інстанції Ігнатченко Н.В.
У Х В А Л А

27 квітня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Ігнатченко Н.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 9 грудня 2019 року у справі за позовом кредитної спілки «Перше Кредитне Товариство» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в:

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 9 грудня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з указаним судовим рішенням, 27 березня 2020 року відповідач звернувся з апеляційною скаргою із пропуском строків, встановлених статтею 354 ЦПК України.

Згідно із вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

До апеляційної скарги додано клопотання, в якому порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з тим, що повний текст оскаржуваного судового рішення відповідачу було вручено 28 лютого 2020 року.

Проте наведені підстави неможливо вважати поважними для поновлення пропущеного процесуального строку, адже ОСОБА_1 будь-яких доказів на підтвердження цієї обставини не надав і матеріали справи не містять даних про дату отримання відповідачем копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, відповідачу необхідно надати суду апеляційної інстанції належні докази або вказати на підстави, які підтверджують поважність причини пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження з посиланням на відповідні докази.

Подана апеляційна скарга також не може бути прийнята до провадження, оскільки не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

У відповідності до акта від 30 березня 2020 року № 122, складеного уповноваженими працівниками Шевченківського районного суду м. Києва, під час розкриття конверта (пакета), надісланого ОСОБА_1 була відсутня квитанція про сплату судового збору, що зазначена в пункті 2 додатків до апеляційної скарги у справі № 761/41600/19 (а.с. 39).

Згідно із пунктом 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору (частина п`ята статті 356 ЦПК України).

Як передбачено підпунктом 1.1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із пунктом 6 частини другої статті 4 цього Закону, ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду установлена у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Враховуючи категорію спору, розмір задоволених позовних вимог майнового характеру та вимоги апеляційної скарги, розмір судового збору в даному випадку становить 12 838,50 грн.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок отримувача: UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; отримувач коштів: УК у Солом. р-ні/Соломян. р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812.

Призначення платежу: *;101; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , на рішення від 9 грудня 2019 року по справі № 761/41600/19, Київський апеляційний суд.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до частини другої статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокреманайменування суду, до якого подається скарга.

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва, однак станом 27 березня 2020 року цей суд ліквідовано на підставі Указу Президента України від 29 грудня 2017 року № 452/2017, а справа підлягає перегляду в апеляційному порядку саме Київським апеляційним судом, юрисдикція якого поширюється на м. Київ та Київську область.

Отже, відповідачу необхідно виправити найменування суду, до якого подається апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції у даній справі.

За правилом частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для подання обгрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження та усунення наведених вище недоліків апеляційної скарги.

Керуючись статтями 127, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 9 грудня 2019 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі несплати судового збору або неусунення інших недоліків апеляційної скарги вона вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Н.В. Ігнатченко