Справа № 212/3337/18
2/215/662/20
У Х В А Л А

12 червня 2020 року м. Кривий Ріг

Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

у складі: головуючого, судді Коноваленка М.І.

секретар судового засідання - Таран О.В.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, в залі №7 Тернівського районного суду міста Кривого Рогу заяву про відвід головуючому суді у цивільному провадженні за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ; третя особа Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна»» про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок дорожньої транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із вказаною позовною заявою.

Ухвалою суду від 18.03.2020 р. вказану позовну заяву прийнято до розгляду суддею Коноваленком М.І. та призначено підготовче судове засідання по справі на 08.05.2020.

08.05.2020 позивач через канцелярію суду подав заяву про відвід судді, отримана головуючим після закінчення робочого часу в судовому засіданні, у зв`язку з чим було оголошено перерву. В заяві посилається на те, що суддя Коноваленко М.І. не може брати участь у розгляді вказаної справи та підлягає відводу, оскільки позивач має намір подати заяву про кримінальне правопорушення вчинене головуючим у справі суддею Коноваленко М.І.

01.06.2020 до канцелярії суду також надійшла заява з додатками від позивача ОСОБА_1 про відвід судді. В обґрунтуванні відводу позивач ОСОБА_1 вказує, що ним було подано заяви про кримінальне правопорушення стосовно судді Коноваленка М.І. до Тернівського ВП КВНП в Дніпропетровській області до Державного бюро розслідувань та до офісу Генерального прокурора та на наданий час проводиться судовий розгляд його скарги щодо не внесення відомостей до ЄРДР. Крім цього ним подано дисциплінарні скарги до Вищої ради правосуддя на процесуальні дії та рішення судді Коноваленка М.І., у зв`язку з чим вважає, що суддя Коноваленко М.І. при розгляді його позовної заяви може бути упередженим, тому у позивача виникли сумніви у справедливості та неупередженості суду в розгляді справи.

Позивач ОСОБА_1 , яким було заявлено клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власного технічного засобу не забезпечив належного зв`язку, тому відповідно до ч.5 ст.212 та ст..40 ЦПК України заява про відвід розглядається без участі позивача.

Вивчивши заяви з додатками до них, суд приходить до наступного висновку.

Підставою для відводу відповідно до пункту п`ятого частини першої статті 36 ЦПК України це коли суддя прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Згідно до статтяі 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Якщо питання про відвід судді в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті, неможливо розглянути в суді, в якому розглядається справа, то справа для вирішення питання про відвід передається до суду відповідної інстанції, найбільш територіально наближеного до цього суду. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Як вбачається з матеріалів справи заява про відвід головуючому судді у справі надійшли у підготовчому судовому засіданні 08.05.2020 під час оголошеної перерви в судовому засіданні відповідно до ст.216 ЦПК України. Також 01.06.2020 через канцелярію суду, тобто в день призначеного судом засідання, надійшла заява про відвід головуючому у справі судді Коноваленко М.І. з клопотанням про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, тому питання про відвід судді відповідно до частини другої, третьої статті 40 ЦПК України вирішується судом, що розглядає справу.

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності, відповідно до п.1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Згідно з п.12 висновку № 1 (2001) Консультаційного Ради європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, незалежність судової влади означає повну неупередженість і з боку суддів. При винесенні судових рішень відносно сторін у судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, а саме - вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.

Враховуючи наявність значної суб`єктивної складової в оцінці стороною провадження дій та рішень судді, завданням суду, який розглядає відповідну заяву, є встановлення об`єктивних фактів, які б дійсно підтверджували доводи заяви про відвід.

На переконання суду, фактами, які свідчать про упередженість судді, можуть бути висловлювання останнього під час судового розгляду або поза ним на користь однієї зі сторін; надання або ж демонстрування суддею переваги одних учасників провадження перед іншими; висловлювання щодо результату розгляду ініційованих сторонами питань; попередні висновки судді про винуватість або ж невинуватість особи; створення штучних перешкод у користуванні учасниками провадження своїми процесуальними правами тощо.

Поняття «обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Заявлений головуючому у справі судді Коноваленку М.І. відвід не містить належних та достовірних даних, які б свідчили про наявність вищеперерахованих підстав.

Всі доводи про упередженість судді є безпідставними, оскільки вони зводяться до особистого сприйняття позивачем ОСОБА_1 дій та процесуальних рішень судді, з яких не вбачається особистої заінтересованості або наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості при розгляді позовної заяви.

Таким чином, заявлений позивачем Рибкою відвід головуючому у справі судді не ґрунтується на вимогах ст.ст.36,37 ЦПК України, тому вважаю, що заява про відвід задоволенню не підлягає, оскільки передбачені законом підстави для такого відсутні.

Керуючись ст.ст36, 40, 247, 257-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ; третя особа Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Провідна»» про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок дорожньої транспортної пригоди, про відвід головуючому у справі судді Коноваленку М.І. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття і оскарженню не підлягає.

Суддя: