"26" травня 2020 р. Справа № 363/5331/19
УХВАЛА

26 травня 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді Чіркова Г.Є., при секретарі Гавриленко Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні цього ж суду від 16 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

16 березня 2020 року по даній справі прийнято рішення.

Позивач подала суду заяву про виправлення описки в рішенні цього ж суду, в якій зазначила, що судом допущено описки в прізвищі її, відповідача та їх дитини, допущено описку й в одинадцятому абзаці рішення суду, а саме зазначено, що «відповідачка визнає позовні вимоги», замість вірного «відповідач визнає позовні вимоги». Також судом помилково зазначено в третьому абзаці рішення суду, що «Позивач у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги в частині визначення місця проживання доньки ОСОБА_3 просила залишити без розгляду, в іншій частині позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити», замість вірного «Позивач у судове засідання з`явилась, позовні вимоги в частині визначення місця проживання доньки ОСОБА_4 просила залишити без розгляду, в іншій частині позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, відповідач надав заяву про розгляд справи за його відсутності».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Опискою слід вважати спотворення графічного образу слова або цифри, а арифметична помилка полягає у неточності виконання арифметичних операцій, обчислення розміру величин, які мають цифровий вираз.

Встановлено, що внаслідок технічної описки, в тексті рішення цього ж суду невірно зазначено прізвище позивача, як « ОСОБА_5 », замість вірного « ОСОБА_1 » та невірно зазначено прізвище відповідача та дитини сторін: « ОСОБА_6 » замість вірного « ОСОБА_7 ». Крім того в шостому абзаці мотивувальної частини рішення суду допущено описку, а саме зазначено, що «відповідачка визнає позовні вимоги», замість вірного «відповідач визнає позовні вимоги».

В цьому зв`язку вказані описки в рішенні суду в цій частині слід виправити.

Що стосується вимоги заяви про виправлення описки в третьому абзаці описової частини рішення суду, то суд зазначає наступне.

Відповідно до роз`яснень даних у п. 19 Постанови Пленуму Верхового Суду України «Про судове рішення в цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Беручи до уваги вищевикладене суд позбавлений можливості змінити зміст рішення суду, а відтак підстав для виправлення описки в цій частині не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст. 260, 269 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити частково.

Виправити описки в рішенні Вишгородського районного суду Київської області від 16 березня 2020 року, в якому зазначити прізвище позивача - « ОСОБА_1 », замість невірного - « ОСОБА_5 » та зазначити прізвище відповідача та дитини ОСОБА_4 « ОСОБА_7 », замість невірного - « ОСОБА_6 ».

Виправити описку в шостому абзаці мотивувальної частини рішення цього ж суду, в якому зазначити: «відповідач визнає позовні вимоги», замість невірного: «відповідачка визнає позовні вимоги».

В задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: