Справа №477/353/20
Провадження №2/477/378/20
УХВАЛА

13 травня 2020 року м. Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Саукова А.А., розглянувши матеріали позовної заяви акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , в якому просив стягнути заборгованість за кредитним договором від 28.12.2012 року на загальну суму 139928,83грн. та судові витрати по справі в сумі 2102 грн.

Ухвалою суду від 28 квітня 2020 року, позовна заява на підставі частини 1 статті 185 ЦПК України залишена без руху, а позивачу було запропоновано усунути недоліки, а саме: вказати місце проживання чи перебування відповідача, оскільки АДРЕСА_1 , яка зазначена позивачем у позові, в с. Пересадівка Вітовського району Миколаївської області, не існує та взагалі відсутня інформація щодо реєстрації та проживання ОСОБА_1 на території Миколаївської області. Відсутність вищевказаних відомостей позбавляє суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, або направлення справи для розгляду до іншого суду за підсудністю.

28 квітня 2020 року позивачем отримано копію даної ухвали в електронному вигляді, направлену на його електронну адресу.

06 травня 2020 року від позивача надійшла заява у відповідь на ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій позивач просив вирішити питання про відкриття провадження у справі, зазначив, що дана справа підсудна Жовтневому районному суду Миколаївської області та вважав за доцільне викликати відповідача шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Позивач у позовній заяві зазначив місцем проживання відповідача : АДРЕСА_1 .

На виконання положень частини 6 статті 187 ЦПК України судом були надіслані запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Як вбачається з відповіді відділу обліку та моніторингу про реєстрацію місця проживання УДМС України в Миколаївській області ОСОБА_1 на території Миколаївської області зареєстрованим/знятим з реєстрації не значиться.

Згідно відповіді Воскресенської селищної ради Вітовського району Миколаївської області інформації щодо реєстрації та проживання ОСОБА_1 по селищній раді не має, а вулиця Садова в с. Пересадівка Вітовського району Миколаївської області, відсутня.

Таким чином, отримана інформація свідчить про відсутність реєстрації( як в теперішній час так і будь-коли раніше) ОСОБА_1 на території Миколаївської області.

Тобто, відсутні дані щодо останнього відомого зареєстрованого місця проживання відповідача.

Більш того, АДРЕСА_2 Садової, яка зазначена позивачем у позові, в с. Пересадівка Вітовського району Миколаївської області, взагалі не існує, що спростовує інформацію щодо зареєстрованого місця проживання, надану позивачем.

Можливість виклику відповідача шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про що зазначає позивач у своїй заяві та можливість відкриття провадження у разі відсутності відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, передбачено ЦПК України у разі підсудності конкретної справи певному суду.

Як встановлено частиною 1 статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно частини 9 статті 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Дані, отримані судомна виконання частини 6 статті 187 ЦПК України, не дозволяють встановити останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування відповідача, більш того, спростовують зазначену у позові адресу зареєстрованого місця проживання. Інші дані, які б давали можливість визначити підсудність, передбачену ст.28 ЦПК України, зокрема: місцезнаходженням майна відповідача або місце постійного його заняття (роботи), позивачем не зазначені.

Відсутність вищевказаних відомостей позбавляє суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, або направлення справи для розгляду до іншого суду за підсудністю.

Отже, від позивача надійшли матеріали, які не усувають недоліків, вказаних в ухвалі суду від 28 квітня 2020 року.

Згідно пункту 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11 березня 2020 року № 211, установлено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року, в подальшому карантин продовжено до 24 квітня 2020 року, потім до 11 травня, а згодом до 22 травня 2020 року.

Позивачу був наданий строк для виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня її отримання але не раніше закінчення часу дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-1.

Згідно п.6 методичної інформації КЦС Верховного Суду незважаючи на те, що в тексті Закону № 540-ІХ йдеться про продовження процесуальних строків, тобто строків, установлених учасникам справи для вчинення процесуальних дій, продовження стосується і деяких службових строків, зазначених, наприклад, у статтях 185, 210, 222, 253, 275, 357, 371, 393, 407 ЦПК України. Разом з тим, на відміну від процесуальних строків, продовження яких має абсолютний характер, службові строки продовжуються лише за умови, якщо вчинення процесуальної дії суддею (судом) залежить від вчинення або невчинення певних процесуальних дій учасниками справи. Іншими словами, внесені зміни не знімають із судді (суду) обов`язку вчинювати процесуальні дії та ухвалювати відповідні процесуальні рішення у строки, прямо передбачені нормами ЦПК України, якщо учасники справи належним чином виконали покладені на них обов`язки та реалізували надані їм права.

Водночас, ураховуючи, що за загальним правилом ЦПК України не ставить в залежність вчинення процесуальних дій суддею (судом) або ухвалення відповідного судового рішення від вчинення процесуальних дій учасниками справи, у цьому випадку, за логікою внесених законодавчих змін, початок службових строків має обчислюватися з моменту вчинення відповідних процесуальних дій учасниками справи.

Враховуючи принцип диспозитивності суд розцінює заяву позивача від 06 травня 2020 року, направлену на виконання ухвали про залишення позову без руху, в якій він наполягає на відкритті провадження у справі, як таку, що свідчить про відсутність бажання позивача скористатись наданою можливістю виправлення недоліків заяви у більш тривалий термін.

З урахуванням положень Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України та методичної інформації КЦС Верховного Суду, суд приходить до висновку, що зазначені обставини надають суду можливість прийняти рішення відповідно до ст. 185 ЦПК України.

Оскільки позивачем не усунуті недоліки, вказані в ухвалі суду від 28 квітня 2020 року, позовна заява підлягає поверненню на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України.

Керуючись статтею 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Жовтневий районний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03 жовтня 2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя А.А.Саукова