Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/2730/19
Провадження № 2/553/617/2020
У Х В А Л А

Іменем України

03.06.2020м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Чистик І.О., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Савіхіної Анастасії Миколаївни до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємців боржника, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємців боржника.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 17 березня 2020 року позовну заяву повернуто представнику позивача на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 21 травня 2020 року ухвалу Ленінського районного суду м. Полтави скасовано, а матеріали справи направлені до суду першої інстанції для повторного вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Під час вирішення питання про відкриття провадження судом встановлено наступне.

Пунктом 1 частини 6 статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання про можливість віднесення справи до категорії малозначної з огляду на розмір заявлених позовних вимог згідно мотивувальної частини ухвали суду апеляційної інстанції, суд виходить з наступного.

Згідно п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

В той же час при вирішенні питання про можливість відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження, суд, окрім ст. 19 та ч. 1 ст. 274 ЦПК України, зобов`язаний врахувати положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

Так, п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Заявлені позовні вимоги про стягнення зі спадкоємців померлого боржника кредитної заборгованості відноситься до категорії справ у спорах щодо спадкування.

Аналогічна правова позиція стосовно віднесення до спорів щодо спадкування позовних вимог про стягнення заборгованості зі спадкоємців боржника викладена в постанові Верховного Суду від 28 січня 2020 року (у справі 233/1537/18-ц).

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи пряму заборону розгляду справ у спорах щодо спадкування в порядку спрощеного позовного провадження положеннями п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, висновок щодо застосування відповідної норми права, викладений в постанові Верховного Суду від 28 січня 2020 року (у справі 233/1537/18-ц), те, що питання стосовно віднесення категорії заявлених вимог до спадкових не було предметом апеляційного розгляду, суд визнає, що справа за поданою позовною заявою представником позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» - ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємців боржника підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Суд враховує, що згідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 11 частини 16-1 Розділу XV «Перехідних положень» Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами та адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01 січня 2019 року.

Згідно з частиною четвертою статті 131-2 Конституції України законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Оскільки справа за заявленими позовними вимогами про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємців померлого боржника не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження через встановлену п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України пряму заборону та враховуючи висновки Верховного Суду, суд вважає, що в порушення вимог ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача не доданий документ, що підтверджує повноваження представника позивача у зв`язку з ненаданням відомостей про те, що представник, яким подано позовну заяву, є адвокатом.

Крім того, в позивачем в позовній заяві заявлено позовну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду (тобто складає станом на 01 січня 2019 року 1921,00 гривню).

В порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви доданий документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі лише 159,00 гривень.

При цьому, згідно вимог ч. 2 ст. 185 ЦПК України суд зазначає, що з врахуванням положень Закону Україну «Про судовий збір» позивачу необхідно доплатити судовий збір за в розмірі 1762 гривні (1921,00 гривня 159,00 гривень).

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені у спосіб, визначений вище в ухвалі суду шляхом надання документу, який підтверджує, що представник позивача, яким подана позовна заява є адвокатом, а також сплати недоплаченої суми судового збору.

Вважаю, що при наявності зазначених недоліків розгляд справи по суті неможливий, в зв`язку з чим позивачу необхідно надати строк для виправлення недоліків, а саме для надання суду документу, що підтверджує повноваження представника позивача, у справах загального позовного провадження

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Савіхіної Анастасії Миколаївни до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості зі спадкоємців боржника залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

В іншому випадку заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави І. О. Чистик.