Справа №303/1192/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2020 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючої судді Гутій О.В.

за участю секретаря судових засідань Зарева А.Ю.

розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Мукачево заяву ОСОБА_1 про відвід судді Гутій Олени Володимирівни, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Мукачівського міськрайонного суду перебуває цивільна справа № 303/1192/20 за позовом ОСОБА_2 до Великолучківської сільської ради Мукачівського району, ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника за законом ОСОБА_5 про визнання права власності у порядку спадкування.

Ухвалою судді Мукачівського міськрайонного суду від 30 березня 2010 року було відкрито провадження по даній справі та призначено підготовче судове засідання на 28 квітня 2020 року о 13 годині.

27 квітня 2020 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Гутій О.В. по справі № 303/1192/20. На думку позивача, суддя Гутій О.В. не може розглядати справу, оскільки згідно Декларації, поданої суддею Гутій О.В. в графі чоловік міститься ПІБ: ОСОБА_6 . Згідно інформації з ЄДР містяться дані про ФОП ОСОБА_6 , вид діяльності значиться КВЕД: вантажний автомобільний транспорт, інша допоміжна діяльність у сфері транспорту. Разом з тим, позивач ОСОБА_2 , згідно наявної інформації працює на посаді заступника ТОВ «Партнер», дане товариство згідно ліцензії АЕ № 294288 входить до реєстру митних брокерів України, а відповідно ФОП ОСОБА_6 в повній мірі користується послугами ТОВ «Партнер», де безпосередньо працює позивач на посаді заступника. То ж у відповідача є підстави вважати, що можливий вплив позивача через наявні родинні відносини на суддю, що може ставити під сумнів неупереджений розгляд справи, де позивачем є ОСОБА_2 . Відповідач не може категорично стверджувати, однак, на його думку, критерій сумніву в даному конкретному випадку переважає.

Суд, дослідивши заяву про відвід, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.40 ЦПК України (зі змінами внесеними Законом України № 460-IXвід 15.01.2020 року) якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Нормами статті 36 ЦПК України визначено підстави відводу (самовідводу) судді. Так, згідно частини 1 вказаної статті, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому суд враховує також практику Європейського суду з прав людини щодо питання безсторонності та неупередженості суду.

Зокрема, статтею 2 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що рішення Європейського суду з прав людини є обов`язковими для виконання Україною. Вказаний Закон прямо закріплює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

Так, суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи, а також має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість дійти висновку, що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі (наприклад прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо); суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо. Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір, поки не доведено інше.

Натомість, вказані відповідачем обставини не свідчать про необ`єктивність, зацікавленість та упередженість судді у справі.

Крім того, суд не вправі, за відсутності підстав, передбачених ст.36 ЦПК України, задоволити необґрунтовану, безпідставну, голослівну заяву про відвід, оскільки таке суперечитиме основним засадам цивільно-процесуального законодавства, вимогам, встановленим у Законі України «Про судоустрій і статус суддів», Кодексом суддівської етики, Бангалорських принципах поведінки судді.

Таким чином, беручи до уваги вищезазначене, суд приходить до висновку , що обставини, вказані у заяві відповідача ОСОБА_1 про відвід, не є обставинами, які викликають сумнів в неупередженості чи об`єктивності судді, заявлений відвід є безпідставним та необґрунтованим, а тому у його задоволенні слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 39,40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим відвід судді Мукачівського міськрайонного суду Гутій Олени Володимирівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Великолучківської сільської ради Мукачівського району, ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника за законом ОСОБА_5 про визнання права власності у порядку спадкування.

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Мукачівського міськрайонного суду Гутій Олени Володимирівни у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Великолучківської сільської ради Мукачівського району, ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в особі представника за законом ОСОБА_5 про визнання права власності у порядку спадкування відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча О.В.Гутій