Ухвала

19 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 648/3192/17

провадження № 61-14399ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білозерського районного суду Херсонської області від 03 червня 2020 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 27 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Кізомиська сільська рада Білозерського району Херсонської області, про усунення перешкод у користуванні майном, визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним вище позовом та просила усунути перешкоди у користуванні її власністю шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право на користування житловим будинком, виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації.

Рішенням Білозерського районного суду Херсонської області від 03 червня 2020 року, залишеним без змін постановою Херсонського апеляційного суду від 27 серпня 2020 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погодився й суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачка була обізнана, що місце проживання відповідачів у справі зареєстроване у спірному житловому будинку та на момент укладення договору купівлі-продажу від 2008 року вони там проживали, тобто могла передбачити характер та вагу обтяження майбутньої 48/100 частини нерухомості, а сама житлового будинку, проте фактично погодилася набути право власності на зазначений об`єкт з такими обтяженнями. Іншого житла відповідачі не мають, а можливість виселення колишнього власника та членів його сім`ї без надання іншого житлового приміщення законодавством не передбачена.

У вересні 2020 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду засобами поштового зв`язку касаційну скаргу, що надійшла 01 жовтня 2020 року, в якій просить рішення Білозерського районного суду Херсонської області від 03 червня 2020 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 27 серпня 2020 року скасувати й ухвалити нове судове рішення, яким їх позов задовольнити.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки за її подання заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж це встановлено законом.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час подачі позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був установлений у розмірі 1 600 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позову) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (усунення перешкод у користуванні майном, визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, виселення та зняття з реєстрації), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у розмірі оспорюваної суми, таким чином (640 грн *3*200%=3 840 грн).

Заявником сплачено судовий збір за подання даної касаційної скарги у розмірі 1 280 грн.

Ураховуючи характер спору заявнику необхідно доплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги у розмірі 2 560 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білозерського районного суду Херсонської області від 03 червня 2020 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 27 серпня 2020 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги місячний строк, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян