ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/892/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши в підготовчому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест», директор Кобижча Олександр Іванович, державного реєстратора Пукшин Крістіни Вікторівни, КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Київська філія, керівник Гуменюк Петро Володимирович КП Вишеньківської сільської ради, адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського», керівник Забальський Юрій Петрович, державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни, Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги, визнання дій протиправними, звільнення особи від поруки та скасування договору іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з даним позовом.

Посилаючись на порушення вимог закону та прав неповнолітньої дитини при укладенні його дочкою ОСОБА_2 договору іпотеки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , неправомірність реєстрації обтяжень належної йому квартири за адресою: АДРЕСА_2 , інших реєстраційних дій щодо цієї квартири та договорів відступлення права вимоги, позивач просив:

?визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Київської філії КП «Добробут Гарант» Пукшин Крістіни Вікторівни від 16.05.2018 про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест» в частині підстав виникнення права власності;

?визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича від 30.11.2017 про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна стосовно квартири АДРЕСА_2 в частині підстав виникнення іпотеки - неіснуючий договір іпотеки від 30.01.2008, видавник - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна;

?визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна за порукою ОСОБА_2 по іпотеці від 15.10.2007 стосовно квартири за адресою: АДРЕСА_1 ;

?визнати протиправними та скасувати договори про відступлення прав вимоги, укладені між: Публічним акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» і Публічним акціонерним товариством «Комерційний Індустріальний Банк» і Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест»;

?визнати протиправними дії посадових осіб: директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест» Кобижчи Олександра Івановича; державного реєстратора Пукшин Крістіни Вікторівни КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Київської філії та керівника КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Гуменюка Петра Володимировича; голови правління Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» Путінцевої Тетяни Володимирівни; голови правління Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» Лавренчука Володимира Миколайовича ; адвоката Забальського Юрія Петровича адвокатського бюро «Юрій Забальський»; приватних нотаріусів Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни та Чуловського Володимира Анатолійовича ;

?звільнити його дочку ОСОБА_2 від поруки за договором іпотеки та скасувати договір іпотеки від 15.10.2007, предметом якої виступає квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

07.12.2018 суд постановив ухвалу про повернення позовної заяви з підстав порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, проте постановою Київського апеляційного суду від 05.07.2019 вказану ухвалу скасовано, а справу направлено для продовження розгляду.

Ухвалою від 29.08.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 11.10.2019 (т. 2 а.с. 25).

Судовий виклик позивача в дане підготовче засідання був здійснений шляхом надіслання судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення за зазначеною у позовній заяві поштовою адресою, який повернувся до суду без вручення із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» (т. 2 а.с. 29-31).

Водночас 11.10.2019 позивачем через канцелярію суду було подано заяву про відкладення розгляду справи, яка обґрунтована його важкою хворобою та необхідністю забезпечення участі у справі його представників (т. 2 а.с. 38).

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що позивач відслідковує рух справи по сайту Судової влади України.

Визнавши причини неявки позивача в підготовче засідання 11.10.2019 поважними, суд відклав підготовче засідання на 08.11.2019 (т. 2 а.с. 48-49).

Одночасно суд здійснив судовий виклик позивача шляхом надіслання судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення за вказаною у позовній заяві поштовою адресою та на зазначену у заяві про відкладення розгляду справи електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Текст судової повістки було продубльовано у направленому позивачу смс-повідомленні за зазначеному у позовній заяві номером телефону НОМЕР_1 (т. 2 а.с. 51, 53, 54).

В підготовче засідання на 08.11.2019 позивач не з`явився без повідомлення причин неявки, жодних заяв та клопотань від нього не надходило.

У зв`язку з відсутністю інформації щодо вручення позивачу повістки, що направлялась рекомендованим листом, суд відклав підготовче засідання на 03.03.2020 (т. 2 а.с. 110) та здійснив судовий виклик позивача в аналогічний спосіб (т. 2 а.с. 111, 112, 113).

29.11.2019 до суду повернулася не вручена повістка про виклик позивача в підготовче засідання на 08.11.2019 з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання», а 03.02.2020 - не вручена повістка про виклик позивача в підготовче засідання на 03.03.2020 з відміткою «адресат відсутній за адресою».

Незважаючи на те, що судом було вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення позивача про розгляд справи, в підготовче засідання, призначене на 03.03.2020, позивач втретє не з`явився, жодних заяв чи клопотань від нього не надходило.

Від відповідача ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» надійшла письмова заява про закриття провадження у справі з підстав ігнорування позивачем судових засідань, наявності судового рішення, ухваленого з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, та зловживання позивачем процесуальними правами.

Дослідженням відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень в режимі повного доступу встановлено, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13.12.2016 у цивільній справі № 753/16995/16-ц за позовом ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 , третя особа: ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест», про звернення стягнення на предмет іпотеки, яке залишено без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2018, звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_2 , шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах.

Також судом встановлено, що в день подання позивачем даного позову (07.09.2018) Дарницьким районним суду м. Києва було ухвалене рішення у цивільній справі № 753/20672/16, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М. про визнання договору іпотеки недійсним та відшкодування моральної шкоди.

Постановою Київського апеляційного суду від 18.03.2019 апеляційна скарга ОСОБА_1 на дане рішення суду залишена без задоволення, а рішення - без змін.

Співставленням змісту вищевказаних судових рішень та даної позовної заяви встановлено, що підстави, якими позивач обґрунтовував свої вимоги про недійсність договору іпотеки, аналогічні підставам, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. про державну реєстрацію обтяжень та визнання протиправними дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М.

Окрім того з постанови Київського апеляційного суду від 06.03.2019 у цивільній справі № 753/16185/18, якою скасовано ухвалу суду першої інстанції про задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення його майбутнього позову, та низки судових рішень у інших цивільних справах вбачається, що 21.09.2018 право власності на квартиру АДРЕСА_2 зареєстроване за ОСОБА_5 .

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини 3 статті 2, частина 1 статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною 2 статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина 3 статті 44 ЦПК України).

Аналізуючи поведінку позивача у даній справі, що полягає в ухиленні від отримання повідомлень про розгляд справи, подання позову з підстав, які вже були предметом судового розгляду, неповідомленні суду важливих для справи обставин, зокрема, щодо наявності рішень судів про відхилення його апеляційної скарги на рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки та про відмову у задоволенні його позову про визнання договору іпотеки недійсним, суд розцінює її як таку, що суперечить завданню цивільного судочинства, тобто є зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Основним принципом цивільного судочинства є принцип диспозитивності, який полягає у тому, що зацікавлена особа вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, а відтак позивач на власний розсуд визначає особу, до якої пред`являє вимоги, та самостійно визначає зміст позовних вимог.

Змістом позовних вимог є спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні (пункт 4 частини 3 статті 175 ЦПК України).

За приписами статті 189ЦПК України завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Вивченням позовної заяви ОСОБА_1 встановлено, що визначені ним суб`єктний склад учасників спору, позовні вимоги та підстави позову потребують уточнення, що і є метою підготовчого провадження.

Водночас внаслідок неявки позивача (чи його представника) в підготовче засідання та неподання позивачем відповідних заяв, виконати завдання підготовчого провадження неможливо, у зв`язку з чим суд вбачає підстави для залишення позову без розгляду з підстав зловживання позивачем процесуальними правами.

Керуючись статтями 44, 185, 354 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами.

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест», директор Кобижча Олександр Іванович, державного реєстратора Пукшин Крістіни Вікторівни, КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Київська філія, керівник Гуменюк Петро Володимирович КП Вишеньківської сільської ради, адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського», керівник Забальський Юрій Петрович, державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни, Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги, визнання дій протиправними, звільнення особи від поруки та скасування договору іпотеки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: