29.04.2020 Єдиний унікальний номер 205/187/20
Єдиний унікальний номер № 205/187/20
Провадження № 2з/205/107/20
УХВАЛА

про відмову в забезпеченні позову

29 квітня 2020 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Басова Н.В., ознайомившись з матеріалами заяви представника ОСОБА_1 адвоката Бардаченка Володимира Володимировича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ричка Юлія Олександрівна, Друга дніпровська державна нотаріальна контора, Гаражно-будівельний кооператив «Автолюбитель-17», Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив № 186», про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, витребування майна та скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2020 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищезазначена позовна заява.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

28 квітня 2020 року представник ОСОБА_1 адвокат Бардаченко В.В. звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просив заборонити ДП «СЕТАМ» проводити торги та зупинити продаж арештованого приватним виконавцем Бурхан-Крутоус Л.А. в рамках виконавчого провадження ВП 61744593 майна квартири АДРЕСА_1 , яка на даний час зареєстрована за ОСОБА_2 , яка її купила ІНФОРМАЦІЯ_1 року на підставі договору купівлі-продажу у ОСОБА_3 , який помер ще ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам частини 2 статті 247 ЦПК України.

Суддя, дослідивши матеріали заяви, вважає, що у задоволенні заяви про забезпечення позову необхідно відмовити з наступних підстав.

Згідно з п. п. 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення доданих дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду, у разі задоволення позову, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Відповідно заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача,щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Сукупний аналіз даних положень законодавства дає підстави вважати, що при вирішенні питання про застосування заходів забезпечення позову, суд повинен, крім іншого, з`ясувати відомості про особу відповідача та про належність йому майна, про накладення арешту на яке просить інша сторона.

Суд зауважує, що ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 грудня 2019 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить померлому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Крім того, ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 08 січня 2020 року заборонено органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження в сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень: виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській міським, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, нотаріусам проводити будь-які реєстраційні дії, в т.ч., посвідчувати правочини, реєструвати право власності, перехід права власності, обтяження, інші речові права та вносити відповідні зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Тобто, накладення вищезазначених видів забезпечення позову є такими гарантіями та заходами, що можуть забезпечити виконання потенційного рішення суду про задоволення позову у цій справі.

Також суд зазначає, що зупинення продажу арештованого нерухомого майна порушує права ОСОБА_4 , як стягувача у виконавчому провадженні ВП 61744593.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає дану заяву безпідставною та необґрунтованою, у зв`язку з чим приходить до висновку про відсутність підстав для забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 149-153 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ричка Юлія Олександрівна, Друга дніпровська державна нотаріальна контора, Гаражно-будівельний кооператив «Автолюбитель-17», Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив № 186», про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, витребування майна та скасування державної реєстрації права власності відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. В разі, якщо ухвала була постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, то вона набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Басова

.