справа № 489/4329/20
провадження №2/489/2375/20
УХВАЛА

22 жовтня 2020 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі головуючого судді Коваленка І.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Миколаївської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про захист порушених прав на житло,

встановив:

У вересні 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів, в якому просить визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 12.08.2020 за № 680 та визнати недійсним виданий ОСОБА_7 ордер на квартиру АДРЕСА_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 22.09.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Копію вказаної ухвали надіслано сторонам до відома.

12.10.2020 від представника Виконавчого комітету Миколаївської міської ради до суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, посилаючись на те, що дана справа має вагоме значення для сторін по справі та значний суспільний інтерес для територіальної громади міста Миколаєва, крім того позов пред`явлений до великої кількості відповідачів, враховуючи категорію справи відповідач вважає за необхідне крім письмових доказів, на підтвердження правової позиції кожної сторони заслухати ще й усні пояснення та отримати можливість ставити питання сторонам по справі.

Згідно вимог статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Виходячи з вимог частин п`ятої, дев`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.

Розглянувши клопотання представника відповідача та дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи малозначні справи.

Згідно вимог частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої стаття 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Наведені положення ЦПК України дозволяють суду дійти висновку про наявність правових підстав для розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки підстав, передбачених частиною четвертою статті 274 ЦПК України, якими встановлено чіткий перелік справ, які не підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, на даний час не встановлено.

Відповідно до частини четвертої статті 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Проте, як вбачається із поданого клопотання, представник відповідача не навів будь-яких обґрунтованих заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Конкретних доводів щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, зокрема необхідності вчинення певних процесуальних дій, вчинення яких неможливе при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження, інші обставини, які виключають можливість розгляду за правилами спрощеного позовного провадження чи порушують процесуальні права сторін в клопотанні не зазначено. У клопотанні не зазначено як саме присутність у судовому засіданні учасників справи, їх особисті пояснення, може вплинути на об`єктивність, повноту та всебічність судового розгляду.

Беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні та приходить до висновку, що клопотання представника відповідача є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Крім того, слід зазначити, що спрощене позовне провадження, як і загальне позовне провадження спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування доводів іншої сторони у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Керуючись статтями 274, 277 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника Виконавчого комітету Миколаївської міської ради про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Миколаївської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про захист порушених прав на житло продовжити здійснювати в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Копію ухвали направити до відома сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 22.10.2020.

Суддя І.В.Коваленко