КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції - Трусова Т.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Алькор Інвест», державного реєстратора Комунального підприємства Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Київська філія Пукшин Крістіни Вікторівни, адвоката адвокатського бюро «Юрія Забальського» Забальського Юрія Петровича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевчук Зої Миколаївни, Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», Публічного акціонерного товариства «Комерційний Індустріальний Банк» про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, визнання протиправними та скасування договорів про відступлення прав вимоги, визнання дій протиправними, звільнення особи від поруки та скасування договору іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом до відповідачів у справі та просив :

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Київської філії КП «Добробут Гарант» Пукшин К.В. від 16 травня 2018 року про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» в частині підстав виникнення права власності;

- визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. від 30 листопада 2017 року про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна стосовно квартири АДРЕСА_1 в частині підстав виникнення іпотеки - неіснуючий договір іпотеки від 30 січня 2008 року, видавник - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна;

- визнати протиправним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна за порукою ОСОБА_1 по іпотеці від 15 жовтня 2007 року стосовно квартири за адресою: АДРЕСА_2 ;

- визнати протиправними та скасувати договори про відступлення прав вимоги, укладені між: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» і ПАТ «Комерційний Індустріальний Банк» і ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест»;

- визнати протиправними дії посадових осіб: директора ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» Кобижчи О.І.; державного реєстратора Пукшин К.В. КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Київської філії та керівника КП Вишеньківської сільської ради «Добробут Гарант» Гуменюка П.В.; голови правління ПАТ «Комерційний Індустріальний Банк» Путінцевої Т.В.; голови правління ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» Лавренчука В.М. ; адвоката Забальського Ю.П. адвокатського бюро «Юрій Забальський»; приватних нотаріусів КМНО Шевчук З.М. та Чуловського В.А. щодо шахрайського заволодіння належного йому майна.

- звільнити його дочку ОСОБА_1 від поруки за договором іпотеки та скасувати договір іпотеки від 15 жовтня 2007 року, предметом якої виступає квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче засідання на 11 жовтня 2019 року на 14 год. 00 хв. Разом із тим, у зв`язку неявкою позивача у справі у підготовче засідання розгляд відкладений на 08 листопада 2019 року.

На судове засідання 08 листопада 2019 року сторони не з`явилися, від представника відповідача у справі ТОВ «Фінансова компанія «Алькор Інвест» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Вказане клопотання відповідача судом задоволено та відкладено розгляд справи на 03 березня 2020 року на 12 годину.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 03 березня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, відповідно до якої просив скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апелянт вказує, що належним повідомленням особи про дату та час судового засідання є вручення такій особі судової повістки під розписку про отримання не менше ніж за три дні до дати проведення засідання, а судової повістки-повідомлення - завчасно, щоб особи мали достатньо часу для явки і підготовки до участі в розгляді справи.

Разом з тим, ОСОБА_1 посилається на хибність висновків суду першої інстанції щодо належного його повідомлення про дати та час судових засідань, оскільки постійно перебував вдома у зв`язку із травмою правої ноги (перелом) та фактично не міг відвідати відділення поштового зв`язку для отримання таких повісток.

Окрім того, апелянт вказує на перебування ним на самоізоляції у зв`язку із станом його здоров`я та заходами карантину щодо COVID-19, а тому вважає, що постановленою у справі ухвалою його було позбавлено права на доступ до правосуддя .

Відзив на апеляційну скаргу на адресу апеляційного суду не надходив.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи до суду апеляційної інстанції не з`явилися.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, суд першої інстанції, залишаючи без розгляду позовну заяву на підставі ст. 44 ч.3 ЦПК України,визнав поведінку позивача у даній справі, яка полягала, на думку суду, в ухиленні від отримання повідомлень про розгляд справи, подання позову з підстав, які вже були предметом судового розгляду, неповідомленні суду важливих для справи обставин, зокрема, щодо наявності рішень судів про відхилення його апеляційної скарги на рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки та про відмову у задоволенні його позову про визнання договору іпотеки недійсним, суд розцінив її як таку, що суперечить завданню цивільного судочинства та визнав вказані дії зловживанням процесуальними правами.

Апеляційний суд погодитися із вказаними висновками суду першої інстанції не може з огляду на наступне.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення суду першої інстанції не відповідає.

Згідно з частиною першою статті 1 ЦПК України ( в редакції, чинній на час розгляду справи місцевим судом) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до пункту 11 частини третьої статті 2 ЦПК України (в чинній редакції) одним з основних засад (принципів) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (пункт 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України в чинній редакції)

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (вимоги частини четвертої статті 44 ЦПК України в чинній редакції).

Частиною 2 статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Разом з тим, обставини, які судом першої інстанції визнанні судом як зловживання позивачем процесуальними права вказано - ухилення від отримання повідомлень про розгляд справи, не передбачені ст. 44 ЦПК України.

Більше того, із матеріалів справи вбачається, що відкривши провадження у справі ухвалою від 29 серпня 2019 року суд призначив у вказаній справі підготовче судове засідання на 11 жовтня 2019 року ( а.с.26).

11 жовтня 2019 року місцевий суд відклав підготовче засідання на 08 листопада 2019 року, задовольнивши клопотання позивача (а.с.48).

08 листопада 2019 року до Дарницького районного суду міста Києва від ТОВ «ФК «Алькор Інвест» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника в іншому судовому процесі (а.с.108).

08 листопада 2019 року Дарницький районний суд міста Києва розглянувши клопотання ТОВ «ФК «Алькор Інвест» про відкладення розгляду справи задовольнив його та відклав розгляд вказаної справи на 03 березня 2020 року.

Залишаючи 03 березня 2020 року поданий ОСОБА_1 позов без розгляду суд послався на те, що позивач зловживає наданими йому процесуальними правами та подав позов з підстав, які вже були предметом судового розгляду, разом із тим не зазначив номер цивільної справи з аналогічними позовними вимогами та сторонами у справі.

Однак п.2 ч.2 ст. 44 ЦПК України зловживанням визнається подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Однак, фактів вчинення позивачем вказаних дій з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями в ухвалі суду не зазначено.

Посилання суду першої інстанції в ухвалі на - неповідомлення позивачем суду важливих для справи обставин, зокрема, щодо наявності рішень судів про відхилення його апеляційної скарги на рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки та про відмову у задоволенні його позову про визнання договору іпотеки недійсним не є обставинами, визначеними ст. 44 ЦПК України, які визнаються зловживанням процесуальними правами.

Згідно частини третьої статті 8 Конституції України звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина перша статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя. У доктрині Європейського суду з прав людини та його практиці "право на суд" передбачено, зокрема, що особа повинна мати доступ до незалежного, неупередженого та компетентного суду.

У своєму рішенні в справі "Голдер проти Сполученого Королівства", 1975 року суд відзначив: "Було б неприйнятним, на думку Суду, якби ч. 1 ст. 6 детально визначала процесуальні гарантії сторонам у судовому провадженні, не забезпечивши, насамперед, того, без чого користування такими гарантіями було б неможливим, а саме: доступу до суду. Характеристики "справедливості, публічності та оперативності судового провадження були б марними за відсутності судового провадження". Тож право на доступ до правосуддя має дуже важливе значення і без сумніву його необхідно вважати засадою.

Виходячи з наведеного, колегія суддів доходить висновку, що місцевий суд, залишаючи без розгляду позовну заяву, порушив норми процесуального права, оскільки помилково вважав неявку позивача в судове засідання, призначене на 03 березня 2020 року, повторною з огляду на те, що доказів належного повідомлення позивача про призначення справи до розгляду на 08 листопада 2019 року матеріали справи не містять, а тому підстави для залишення позову без розгляду на час постановлення такої ухвали були відсутні.

Таким чином, з вищенаведених підстав колегія суддів не погоджується з постановленою ухвалою та вважає, що відповідно до вимог статті 379 ЦПК України остання підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 03 березня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови викладено 21 жовтня 2020 року .

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв