Справа № 727/7405/19
Провадження № 2/727/68/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2020 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

головуючого судді Смотрицького В.Г.

при секретарі Булега Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чернівці справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Світоч-7» в особі керівника Головатої Галини Вікторівни про стягнення матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, -

Встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом доОб`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Світоч-7» в особі керівника Головатої Г.В. про стягнення матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, посилаючись на те, що вона проживає в квартирі АДРЕСА_1 .

Вказана квартира належить їй та її чоловікові ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності.

Будинок АДРЕСА_2 є багатоквартирним.

Безпосередньо над спірною квартирою влаштовано плаский експлуатований дах, який до 07.07.2017 року був спільною власністю всіх співвласників квартир.

В липні 2007 року, відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», власники квартир в будинку АДРЕСА_2 , з метою забезпечення захисту своїх прав та інтересів, а також дотримання обов`язків щодо належного утримання та використання неподільного і загального майна житлового комплексу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати платежів, передбачених законодавством та статутними документами, створили ОСББ «Світоч-7».

Завданням та предметом діяльності об`єднання є належне утримання будинку та прибудинкової території, забезпечення реалізації прав власників приміщень будинку на володіння та користування спільним майном членів об`єднання.

В ніч з 13 на 14 квітня 2017 року пішов сильний дощ та було затоплено квартиру, у зв`язку з чим вона звернулась до правління ОСББ «Світоч-7» для складання відповідного акту.

14 квітня 2017 року ОСББ «Світоч-7» складено акт, в якому зафіксовано факт залиття її квартири дощовими водами внаслідок самовільної реконструкції мешканцями квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 покрівлі експлуатованого даху, що розташований над її квартирою. В результаті затоплення пошкоджено гіпсокартон на стелі в кімнатах поз.14-3, поз.14-4, поз.14-5, наявні плями від затікання води на стелі та стінах у кімнатах поз.14-4 та поз.14-5, пошкоджено паркет (сліди набухання) в кімнаті поз.14-5, дверні коробки та полотна в кімнаті поз.14-5 містять сліди розсихання, пошкоджена система електричного освітлення в кімнаті поз.14-4 та поз.14-5, наявні сліди стікання води в отворах стелі. Даний акт про залиття підписаний всіма членами комісії, які були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття її квартири.

В липні 2017 року вона звернулась до Шевченківського районного суду м.Чернівці з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, однак рішенням суду від 01.04.2019 року у задоволенні позову відмовлено, оскільки причиною залиття її квартири є проникнення води крізь огороджувальні конструкції будинку, що є спільною сумісною власністю всіх мешканців будинку по АДРЕСА_1 , які в свою чергу з метою утримання та управління будинком створили ОСББ «Світоч-7», а тому відсутні будь-які неправомірні дії та вина ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у залитті квартири АДРЕСА_4 .

На час залиття належної їй квартири, плаский експлуатований дах відносився до спільного майна багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , співвласниками якого створено ОСББ «Світоч-7», тому обов`язок щодо утримання такого майна в належному технічному стані покладався саме на ОСББ.

Відповідно до висновку експертного дослідження оціночно-будівельної експертизи №13/17 від 19.05.2017 року, вартість майнової шкоди як вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі для усунення наслідків залиття приміщень, становить суму в розмірі 76804,66 грн.

А тому просила стягнути з ОСББ «Світоч-7» на її користь суму в розмірі 76804,66 грн. на відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, а також понесені судові витрати по сплаті судового збору.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явились, від представника надійшла заява, в якій вона просила розглянути справу в її відсутності та задовольнити позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві та у відповіді на відзив.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу в його відсутності та відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов та в запереченнях на відповідь позивача на відзив.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 117,30 кв.м., житловою площею 70,80 кв.м., що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 12.12.2007 року (а.с.10) та копією інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.11-12).

Будинок АДРЕСА_2 є багатоквартирним.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

Згідно з ч.2 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.

Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Частиною 1 статті 385 ЦК України передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

В липні 2007 року, відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», власники квартир в будинку АДРЕСА_2 , з метою забезпечення захисту їх прав та інтересів, а також дотримання ними обов`язків щодо належного утримання та використання неподільного і загального майна житлового комплексу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати платежів, передбачених законодавством та статутними документами, створили ОСББ «Світоч-7».

Завданням та предметом діяльності об`єднання є належне утримання будинку та прибудинкової території, забезпечення реалізації прав власників приміщень будинку на володіння та користування спільним майном членів об`єднання.

Статут ОСББ «Світоч-7» затверджено на загальних зборах співвласників, що підтверджується копією статуту (а.с.25-43).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Згідно з ч.4 ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

В ніч з 13 на 14 квітня 2017 року пішов сильний дощ та було затоплено квартиру позивачки, у зв`язку з чим позивачка звернулась до правління ОСББ «Світоч-7» для складання відповідного акту.

14 квітня 2017 року ОСББ «Світоч-7» складено акт (а.с.45-57), в якому зафіксовано факт залиття квартири позивачки дощовими водами внаслідок самовільної реконструкції мешканцями квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 покрівлі експлуатованого даху, що розташований над квартирою позивачки. В результаті затоплення пошкоджено гіпсокартон на стелі в кімнатах поз.14-3, поз.14-4, поз.14-5, наявні плями від затікання води на стелі та стінах у кімнатах поз.14-4 та поз.14-5, пошкоджено паркет (сліди набухання) в кімнаті поз.14-5, дверні коробки та полотна в кімнаті поз.14-5 містять сліди розсихання, пошкоджена система електричного освітлення в кімнаті поз.14-4 та поз.14-5, наявні сліди стікання води в отворах стелі. Даний акт про залиття підписаний всіма членами комісії, які були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири позивачки.

В липні 2017 року позивачка звернулась до Шевченківського районного суду м. Чернівці з позовною заявою до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, однак рішенням суду від 01.04.2019 року у задоволенні позову відмовлено (а.с.59-61), оскільки відповідно до вимог ч.2 ст.382, ч.1 ст.385 ЦК України, ст.1, ч.ч.1-2 ст.7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» причиною залиття квартири позивачки є проникнення води крізь огороджувальні конструкції будинку, що є спільною сумісною власністю всіх мешканців будинку по АДРЕСА_1 , які в свою чергу з метою утримання та управління будинком створили ОСББ «Світоч-7», у зв`язку з чим суд встановив відсутність будь-яких неправомірних дій ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та їх вини у залитті квартири АДРЕСА_4 .

Згідно з ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Висновком судової будівельно-технічної експертизи №18023 від 16.01.2019 року (а.с.62-77) встановлено наявність пошкоджених дією рідини опоряджувального шару поверхні стель, стін та підлог приміщень квартири АДРЕСА_1 , які стались через залиття внаслідок проникнення води крізь огороджувальні конструкції будинку. Дощові опади та талі води проникають через дефекти (пошкодження) в експлуатованій, чи не експлуатованій покрівельній конструкції покриття. Як правило, це відбувається через розриви рулонного шару, чи не щільного укладення, чи тріщинах експлуатованої покрівлі із штучних матеріалів, через відсутність, або нещільність примикання захисних шарів плоскої покрівлі до водовідвідних прийомників та до конструктивних елементів даху та стін. Надалі вода проникає шляхом найменшого опору під несучу конструкцію покриття. Це відбувається через щілини та тріщини несучої залізобетонної плити в місцях примикання конструктивних елементів (плит, плити і стіни) та щілин і тріщин в самій плиті та цегляних стінах. Надалі рідина локалізується на цих же плитах, в місцях примикання плит і стін, на конструктивних елементах підвісної стелі та проникає в приміщення по стінах та місцях нещільного примикання гіпсокартонових плит, а також приводить до розмокання гіпсокартону через надмірне зволоження, його руйнацію і проникнення в цьому локалізованому місці в приміщення квартири на керамічну плитку та паркет.

Як встановлено судом, на час залиття належної позивачці квартири, плаский експлуатований дах відносився до спільного майна багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , співвласниками якого створено ОСББ «Світоч-7», на яке покладався обов`язок щодо утримання майна в належному технічному стані.

Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Ухвалою суду від 24.10.2019 року за клопотанням представника відповідача по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, однак вона проведена не була, оскільки відповідач не виконав свої обов`язки по її оплаті. За таких обставин суд приймає до уваги надані позивачем докази, що стосуються розміру заподіяної їй шкоди - висновок №13/17 експертного дослідження оціночно-будівельної експертизи від 19.05.2017 року (а.с.94-108), згідно з яким вартість матеріальної шкоди, визначена як вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі АДРЕСА_4 для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, становить 76804,66 грн. (а.с. 94).

Суд вважає, що посилання представника відповідача на те, що Головою ОСББ «Світоч-7» на час заливу була особисто позивачка, яка недбало і неналежно віднеслася до виконання своїх службових обов`язків під час обслуговування будинку, що призвело до негативних наслідків технічного стану покрівлі є безпідставним, оскільки, як вбачається з матеріалів справи (а.с.161-169), позивачка неодноразово зверталась до колишньої Голови ОСББ «Світоч-7» та просила передати технічну документацію на будинок, зверталась до Інспекції ДАБІ Чернівецької міської ради з приводу незаконного перепланування квартир АДРЕСА_5 та АДРЕСА_6 , зверталась до Виконавчого комітету Чернівецької міської ради та Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради. Також, власники квартир АДРЕСА_5 та АДРЕСА_3 не надавали доступу до частини даху, що позбавляло позивачку можливості здійснити огляд даху та вжити термінових заходів для усунення дефектів. Крім того, відповідно до акту приймання-передачі касових документів, на рахунку ОСББ станом на 27.03.2017 року зберігались кошти в сумі 140,77 грн., яких було недостатньо для приведення даху в належний стан.

Відповідно до положень ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Представником відповідача не надано суду належних та допустимих доказів в підтвердження заперечень на позовні вимоги.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29.

За таких обставин, інші доводи учасників справи не стосуються предмету доказування в межах спірних правовідносин.

Таким чином, враховуючи вищевикладене та оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що необхідно стягнути з ОСББ «Світоч-7» на користь позивачки відшкодування майнової шкоди в розмірі 76804,66 грн., задовольнивши позовні вимоги.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з ОСББ «Світоч-7» на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ст.ст.1, 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ст.ст.15, 22, 382, 385, 1166 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76, 81, 82, 141, 247, 259, 263, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Світоч-7» в особі керівника Головатої Галини Вікторівни про стягнення матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири задовольнити.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Світоч-7» на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 76804 сімдесят шість тисяч вісімсот чотири грн. 66 коп.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Світоч-7» на користь ОСОБА_1 судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

З повним рішенням суду особи, які беруть участь у справі, зможуть ознайомитись 17 квітня 2020 року.

Апеляційна скарга може бути подана протягом 30 днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя: