справа №619/3311/20
провадження №2/619/972/20
Ухвала

іменем України

15 жовтня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Кононихіної Н.Ю.

за участю секретаря судового засідання - Булах С.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі

цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Русько-Лозівської сільради Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно спадкоємцем за законом», де в третій особі є садове товариство «Зорі» Дергачівського району Харківської області,

встановив:

До суду звернулася позивач ОСОБА_1 до Русько-Лозівської сільради Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно спадкоємцем за законом», де в третій особі є садове товариство «Зорі» Дергачівського району Харківської області. Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка постійно проживала у АДРЕСА_1 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого міським відділом реєстрації актів цивільного стану №4 Харківського обласного управління юстиції актовий запис №12133.

Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської Ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 , що належала померлій на підставі Державного акту про право приватної власності на землю від 29 жовтня 1998 року, виданого Русько-Лозівською сільрадою народних депутатів Дергачівського району Харківської області та зареєстрованого в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1469с.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини був її чоловік ОСОБА_3 , згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 9 квітня 1969 року Палацом одруження м. Харкова, актовий запис №1891, який був зареєстрований та проживав на момент смерті дружини разом із нею у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_3 не звертався до нотаріальної контори для отримання спадщини після смерті дружини, оскільки вважав, що вже фактично прийняв спадщину, оформити документи про прийняття спадщини не встиг, тобто спадок після смерті дружини прийняв фактично.

ОСОБА_3 , брат позивача ОСОБА_1 - помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживав після смерті дружини в АДРЕСА_2 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Полівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №20.

Після його смерті залишилося спадкове майно: у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської Ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 , вартість земельної ділянки 16388,00 грн. згідно Звіту про оцінку від 01.07.2020, проведеного ПП «Перспектива-Земля»,

автомобіля типу легковий седан-В, марки ЗАЗ DAEWOO Т13110, 2005 року випуску, червоного кольору, кузов № НОМЕР_5 , вартість 74400,00 грн. згідно висновку від 14.07.2020, проведеного ФОП ОСОБА_4

квартири, що розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів, однак, документи про право власності відсутні.

Спадкоємцем другої черги за законом є рідна сестра померлого по матері - ОСОБА_1 , т.я. померлий на момент смерті постійно проживав у її будинку за місцем її реєстрації у АДРЕСА_2 , де і помер. Тому позивач звернулась до 5-ї Харківської нотаріальної конторі із заявою про прийняття спадщині. Однак, в оформленні спадкових прав після смерті брата їй було відмовлено, т.я. відсутні документи про факт родинних відносин між померлим спадкодавцем та спадкоємцем ОСОБА_1 та роз`яснено про можливість звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем, на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого строку він не заявив про відмову від спадщини.

Тому позивач просила встановити юридичний факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є рідним братом по матері ОСОБА_1 , яка є його сестрою;

визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом другої черги на спадкове майно: у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської Ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 , вартість земельної ділянки 16388,00 грн. згідно Звіту про оцінку від 01.07.2020, проведеного ПП «Перспектива-Земля»,

автомобіля типу легковий седан-В, марки ЗАЗ DAEWOO Т13110, 2005 року випуску, червоного кольору, кузов № НОМЕР_5 , вартість 74400,00 грн. згідно висновку від 14.07.2020, проведеного ФОП ОСОБА_4 .

Що стосується квартири, що розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів - документи про право власності відсутні, тому позивач просила в цій частині залишити позов без розгляду.

У відповідності до п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Суд вважає можливим залишити позовну заяву ОСОБА_1 в частині визнання права власності на квартиру у АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом другої черги - без розгляду, оскільки позивач звернувся до суду з таким клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

ухвалив

Позовну заяву ОСОБА_1 до Русько-Лозівської сільради Харківської області в частині «про визнання права власності на спадкове майно спадкоємцем другої черги за законом у вигляді квартири у АДРЕСА_1 », де в третій особі є садове товариство «Зорі» Дергачівського району Харківської області - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутись до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н. Ю. Кононихіна