22-ц/804/2792/20
242/3791/17

Головуючий в 1 інстанції Капітонов В.І. Єдиний унікальний номер 242/3791/17
Доповідач: Мальцева Є.Є. Номер провадження 22-ц/804/2792/20
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

23 жовтня 2020 року м. Маріуполь

Донецький апеляційний суд у складі судді Мальцевої Є.Є., одержавши апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Серафимович Леонід Вікторович, на рішення Селидівського міського суду Донецької області від 14 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальних збитків, заподіяних терористичним актом,

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 14 липня 2020 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальних збитків, заподіяних терористичним актом задоволено частково.

Не погодившись з таким рішенням адвокат Серафимович Л.В. від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 28 вересня 2020 року подав апеляційну скаргу через Селидівський міський суд Донецької області, яка надійшла до Донецького апеляційного суду.

Проте, апеляційне провадження у справі не може бути відкрито виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Оскаржуване рішення ухвалено 14 липня 2020 року за відсутності учасників судового процесу. Апеляційну скаргу на рішення подано представником позивача 28 вересня 2020 року, тобто з пропуском передбаченого законом строку на апеляційне оскарження рішення.

У заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження даного рішення представник позивача зазначає, що в умовах обмежень внаслідок застосування протиепідемічних заходів, що мають завадити розповсюдженню COVID-19, рішення оголошувалося судом без присутності учасників справи. Позивач ОСОБА_1 та його представник не були присутніми при оголошенні рішення. Копію представник позивача отримав поштою 20 липня 2020 року. Позивач своєчасно не мав можливості сповістити свого представника про намір апеляційного оскарження постановленого рішення, оскільки за віком та станом здоров`я не має можливості своєчасно дістатися з міста Авдіївка, де особисто мешкає, до міста Курахове для особистої зустрічі зі своїм представником для узгодженої позиції. Тривалий час після постановлення оскаржуваного рішення діють та продовжують діяти протиепідемічні обмеження, що суттєво заважало позивачу узгодити з представником позицію по справі та визначити подальший порядок дій. Позивач вважає, що строк на оскарження судового рішення був пропущений ним з поважних причин та підлягає поновленню.

Частиною 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року №540-ХІ розділ XII "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року №731-ІХ Пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:

«Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Відповідно до прикінцевих та перехідних положень цього закону він набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон опубліковано 16 липня 2020 року, він набув чинності 17 липня 2020 року.

Як зазначає представник позивача, копію рішення він отримав 27 липня 2020 року. Апеляційну скаргу подано 28 вересня 2020 року.

Положення ЦПК України не містять вичерпного переліку поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження. Вони підлягають оцінці у кожній конкретній ситуації.

Перевіркою матеріалів справи встановлено, що відповідно до ордеру серія ДН № 026246 від 20 жовтня 2018 року про надання правової допомоги, адвокат Серафимович В.Є. надає правову допомогу з представництва та захисту інтересів ОСОБА_1 в Селидівському міському суді та Донецькому апеляційному суді на підставі договору про надання правової допомоги № 5142/1 від 17 січня 2018 року.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що протягом всього часу розгляду справи адвокат здійснював юридичний супровід позивача.

Безоплатна правова допомога правова допомога, яка гарантується державою та повністю або частково надається за рахунок коштів Державного бюджету, місцевих бюджетів та інших джерел.

Закон України «Про безоплатну правову допомогу» визначає порядок надання безоплатної первинної правової допомоги та безоплатної вторинної правової допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Виходячи із фактичних обставин справи та досліджених матеріалів, апеляційний суд вважає, що вказані представником позивача підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є поважними, оскільки не підтверджені належним чином і не свідчать про існування об`єктивних та непереборних труднощів для своєчасного подання апеляційної скарги в межах встановленого процесуального строку.

Особа, яка подала апеляційну скаргу є адвокатом та має юридичну обізнаність, досвід правотлумачення та правозастосування, а тому повинен був знати про встановлений процесуальним законодавством строк для апеляційного оскарження.

З наданого ордеру не вбачається будь яких застережень та обмежень щодо представництва адвокатом інтересів ОСОБА_3 , а отже, адвокат не мав перешкод у підготовці апеляційної скарги особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Добросовісність учасників судового процесу, зокрема, полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Інша поведінка за певних обставин може свідчити про зловживання особою своїми правами.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини кожна держава - учасниця Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, реалізуючи п.1 ст. 6 цієї Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, саме звернення особи до суду із апеляційної скаргою не спричиняє безумовне відкриття апеляційного провадження у справі та початок стадії апеляційного провадження. Адже суд апеляційної інстанції, відкриваючи апеляційне провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, порядку здійснення права на звернення до суду апеляційної інстанції (умови реалізації права на звернення до суду апеляційної інстанції).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Добросовісність учасників судового процесу зокрема, полягає у тому щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Інша поведінка за певних обставин може свідчити про зловживання особою своїми правами.

Крім того, відповідно до параграфа 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" національне законодавство на час подій не обмежувало дискреційні повноваження судів щодо часу або підстав для поновлення пропущеного строку. Сама концепція "поважних причин", згідно з якою національні суди виправдали відновлення провадження у справі заявника, не є чіткою. За таких обставин для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

У параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на порушення, які допускали українські суди внаслідок необґрунтованості причин втручання у принцип res judicata. Як зазначено вище, окрему увагу ним було приділено випадкам, коли судді поновлювали строк без надання будь-яких додаткових пояснень про "поважні причини".

З урахуванням викладеного, зазначені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можна визнати поважними та скаржнику пропонується вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 357 ЦПК України при вказаних недоліках апеляційне провадження у справі не може бути відкрито судом апеляційної інстанції та апеляційна скарга залишається без руху для усунення недоліків, а саме зазначення інших підстав для поновлення строку.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Серафимович Леонід Вікторович, на рішення Селидівського міського суду Донецької області від 14 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, про відшкодування матеріальних збитків, заподіяних терористичним актом залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання зазначених вище вимог у зазначений строк, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Суддя Донецького апеляційного суду Є.Є. Мальцева