Справа № 309/653/20
Провадження № 2/309/837/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: судді Довжанина М.М.

з участю секретаря судового засідання Данило І.С.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі договору про надання правової допомоги діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі договору про надання правової допомоги діє ОСОБА_2 , звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

В позові посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 31 серпня 1989 року, а дід ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_2 від 03 листопада 1992 року. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за життя перебували у шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 від 25.07.1955 року, та проживали в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаним житловим будинком вони володіли на підставі свідоцтва на право особистої власності на житловий будинок від 16 березня 1990 року, виданого на підставі рішення виконкому Хустського районної ради від 14 березня 1990 року за № 50, і згідно якого право власності на житловий будинок належало колгоспному двору, головою якого був дідо ОСОБА_5 .

Його батько - ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , за життя прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , оскільки на момент смерті проживав із спадкодавцем, що підтверджується довідкою, виданою Липчанською сільською радою Хустського району за № 11151 від 11.12.2019 року. На момент смерті батька ОСОБА_6 з ним разом був зареєстрований його син, тобто він - ОСОБА_1 та колишня дружина батька ОСОБА_7 , що підтверджується довідкою, виданою виконкомом Липчанської сільської ради за №118 від 05.02.2020 року. Факт розірвання шлюбу між батьком ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серія НОМЕР_4 від 12 лютого 1998 року.

Згодом, відповідачка ОСОБА_3 , яка є рідною дочкою померлого ОСОБА_5 , звернулась із заявою до приватного нотаріуса про прийняття спадщини. Приватним нотаріусом було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, згідно спадкової справи № 822, яка зареєстрована в реєстрі за № 2630 на 1/2 частину майна, а саме на житловий будинок АДРЕСА_1 , з проведенням відповідної реєстрації, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 13.10.2006 року за № 12156042.

Вирішивши скористатися своїм спадковим правом та оформити спадкове майно, яке отримав від свого батька ОСОБА_6 , шляхом фактичного проживання, він звернувся до приватного нотаріуса. Перевіривши документи, нотаріусом йому було роз`яснено, що оформити спадкове майно, а саме житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , неможливо, оскільки майно, яке він прийняв після смерті батьків, належало їм на підставі свідоцтва на право особистої власності на майно колгоспного двору, головою якого був дід ОСОБА_5 . Таким чином, на сьогоднішній день відсутній актуальний правовстановлюючий документ на право власності на вказаний житловий будинок. Свідоцтво на право на спадщину за законом, видане його тітці ОСОБА_3 , є також таким, що видане з порушенням.

Згодом, у родинному колі він та відповідачка ОСОБА_3 вирішили, що спадковий будинок АДРЕСА_1 , повинен отримати саме він, оскільки в даному будинку він не лише проживає, а також утримує його в належному стані.

У зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадковий житловий будинок та виданого з порушенням свідоцтва на право на спадщину, процесуально оформити прийняття спадщини, що підлягає державній реєстрації, у нотаріальному порядку не передбачено законом, оскільки набуття у власність ОСОБА_5 житлового будинку здійснювалось у період дії норм Цивільного кодексу Української РСР 1963 року та Інструкції про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженої Міністерством комунального господарства УРСР 31.01.1966 року.

Просить суд винести рішення, яким скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно та визнати за ним право власності на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з належними до нього господарським будівлями та спорудами.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Від уповноваженого представника ОСОБА_8 .І. до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності та відсутності ОСОБА_1 . Позовній вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явилася, надіславши заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує щодо їх задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Питання про стягнення з відповідачки судового збору позивач у позові не ставить.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 141, 206, 247, 258-268 ЦПК України, ст.ст. 16, 330, 388, 392, 1218, 1225, 1233, 1268 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якого на підставі договору про надання правової допомоги діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 11 жовтня 2006 року, зареєстроване в реєстрі за № 2630, видане ОСОБА_3 державним нотаріусом Рошинець Н. П., а також запис в реєстрі прав власності на нерухоме майно щодо реєстрації за ОСОБА_3 права власності на 1/2 частину житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер № 15509817 від 13.10.2006 року - скасувати.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , з належними до нього господарським будівлями та спорудами.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Довжанин М.М.