Номер провадження по справі 2-п/387/5/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області, в складі :

Головуючого судді Майстера І.П.

за участю секретаря судового засідання Поляруш С.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2018 року у цивільній справі № 387/591/18 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТ БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідач ОСОБА_1 31 серпня 2020 року звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2018 року у цивільній справі № 387/591/18 за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк "ПРИВАТ БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Заяву мотивував тим, що вона не отримувала судову повістку на судове засідання та рішення суду, тому їй не було відомо про наявність позову, що позбавило ОСОБА_1 можливості захищати свої права та надати докази, які мають значення для правильного вирішення справи.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, про день час та місце судового розгляду повідомлена вчасно, належним чином.

Представник позивача ПАТ КБ "Приват Банк" в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений вчасно належним чином. Доказів про наявність поважних причин своєї неявки, заяв про розгляд справи за його відсутності не надав. Водночас в судове засідання надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, відповідно до якого зазначено, що судове рішення є законним, а наявні розрахунки та анкета-заява відповідає умовам укладеного кредитного договору.

Частиною 1 ст. 287 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Перевіривши заяву з додатками, матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду, виходячи з такого.

Добровеличківським районним судом Кіровоградської області 13 квітня 2018 року ухвалено заочне рішення суду у цивільній справі №387/591/18, номер провадження у справі 2/387/324/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТ БАНК" до Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк ПРИВАТ БАНК заборгованість за кредитом у розмірі 13630 гривень 16 копійок. Стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ "ПРИВАТ БАНК" судовий збір в сумі 1762 гривні 00 копійок .

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання від 13.07.2018, виданої Добровеличківським РС УДМС України в Кіровоградській області, встановлено, що ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 (а.с. 49).

Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 25.07.2018 відкрито провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТ БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Призначено судове засідання на 15 годину 00 хвилин 13 серпня 2018 року.

Судом направлявся рекомендований лист ОСОБА_1 із копією вказаної ухвали суду від 25.07.2018, судовою повісткою та матеріалами позову. В матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення особисто ОСОБА_1 28.07.2018 (а.с.56).

Як з`ясовано з матеріалів справи відповідачка в зазначений час судове засідання не з`явилась, а тому у справі ухвалено заочне рішення.

Судом направлявся рекомендований лист ОСОБА_1 із копією ухвали суду від 13.08.2018 та копією заочного рішення від 13.08.2018. В матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення особисто ОСОБА_1 18.08.2018 (а.с.63).

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

Відповідно до ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 повідомлялася про судове засідання, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення ( а.с. 56), таким чином їй було відомо про розгляд даної справи, однак своїм правом на подання відповідних заперечень не скористався. Доводи заявника, що вона не отримувала документів, які направлялися судом, не приймаються до уваги, так як суд направляв документи за зареєстрованим місцем проживання відповідачки, а доказів того, що ці поштові повідомлення нею не підписувалися крім обґрунтувань викладених в заяві, нічим не підтверджуються.

До того ж вся інформація щодо розгляду даної справи висвітлена і в мережі Інтернет на офіційній сторінці Добровеличківського районного суду Кіровоградської області і на офіційному веб-сайті судової влади. А процесуальні рішення у справі (ухвали та заочне рішення) опубліковані в ЄДРСР (http://www.reestr.court.gov.ua/) відразу після їх постановлення.

Суд зазначає, що сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Звернення ж до суду відповідачки із заявою про перегляд заочного рішення лише 31 серпня 2020 року, водночас заочне рішення суду вручене відповідачці 18 серпня 2018 року вказує на пропущення строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 284 ЦПК України передбачено, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Інших об`єктивно непереборних обставин, що унеможливили своєчасне звернення до суду ОСОБА_1 не вказала і не підтвердила відповідними доказами.

Згідно зі ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13.

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами ( рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії", зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PЕREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE №116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини "Осман проти Сполученого королівства" та пункті 54 рішення "Круз проти Польщі" зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO №23452/94; KREUZ v. POLAND № 28249/95).

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про те, що заявниця не заявляла клопотання про поновлення у зв`язку із пропуском строку та не зазначила поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи зазначене, суд доходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Керуючись ст. 126, 127, 258-260, 284 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 13 серпня 2018 року у цивільній справі №387/591/18 за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк "ПРИВАТ БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Кропивницького апеляційного суду через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області Майстер І.П.