Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/995/20
Провадження № 2/499/389/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 жовтня 2020 року смт.Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Кравчук О.О., розглянувши цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

21 жовтня 2020 року ОСОБА_2 (далі представник) в інтересах Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (далі - також позивач) подав до суду позовну заяву до ОСОБА_1 (далі також відповідач) про стягнення заборгованості, в якій посилається на те, що відповідач не виконує умови кредитного договору, тому просить стягнути з неї заборгованість у загальному розмірі 92013 гривень 34 копійки та судові витрати у розмірі 2102 гривні (далі - також позовна заява).

Суд вирішує питання щодо залишення позовної заяви без руху.

2. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (пункт 3 частини 3 статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, далі також ЦПК).

Текст позовної заяви не містить обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, а до позовної заяви додатком долучені документи під назвою «Розрахунок заборгованості за договором» (далі також розрахунок) в яких лише відображені певні цифри. Такий розрахунок не може слугувати доказом розміру грошових вимог позивача до відповідача та не є обґрунтованим розрахунком сум у розумінні пункт 3 частини 3 статті 175 ЦПК, який повинен бути аргументованим, переконливим, зрозумілим для аналізу та подальшої оцінки судом, що достатньо підтверджує результат математичного розрахунку викладеного шляхом обчислення, підрахування, лічби конкретних сум заборгованості.

Суд звертає увагу представника, позивача, що обґрунтований розрахунок повинен містити обчислення (суму боргу, ставки проценту, комісії, пені; початок періоду нарахування основного боргу або процентів, комісії, пені; закінчення періоду нарахування основного боргу або процентів комісії, пені; кількість днів прострочення, нарахування основного боргу або процентів, комісії, пені; розрахунок основного боргу або процентів, комісії, пені; розмір основного боргу або процентів, комісії, пені; підсумковий, загальний розмір заборгованості за всіма критеріями тощо), та порядок нарахування відповідних сум за кожним відмінним критерієм заборгованості (додавання, множення, нарахування процентів, підсумок тощо) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами договору.

Крім того, з доданого до позовної заяви розрахунку неможливо встановити посадову особу, яка його виконала та підписала, що не відповідає критеріям допустимості, достовірності доказів.

У позовній заяві не зазначені, виходячи з положень пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК, докази на підтвердження обставин: фактичного отримання відповідачем коштів; ознайомлення відповідача з порядком та умовами погашення заборгованості чинних станом на 16 лютого 2016 рокута доведення їй конкретного тексту; доведення відповідачу конкретних Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», з якими вона ознайомилася і погодилася на час підписання анкети-заяви; фактичного надання грошових коштів відповідачу за кредитним договором (заявка на видачу готівки, меморіальний ордер тощо); наявності заборгованості за кредитним договором (довідка завірена печаткою позивача за підписом головного бухгалтера та керівника банку у виді детального розрахунку заборгованості, з відображення усіх складових загального розміру заборгованості: основного боргу, відсотків, комісії, пені, з вказівкою періоду, тощо); недотримання відповідачем строків повернення коштів; строку дії кредитної картки на час нарахування інших платежів за кредитним договором.

Така правова позиція підтверджується роз`ясненнями Верховного Суду України, який в абзаці 1 пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 зазначив, що позовна заява повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За таких обставин позивачу, представнику у позовній заяві слід зазначити докази, що підтверджують кожну вказану в цій ухвалі обставину, або причини неможливості їх зазначення та подальшого надання протягом розгляду справи, а у випадку неможливості отримання таких доказів зазначити про це з подальшим направленням до суду відповідних клопотань про витребування цих доказів, виклик свідків, тощо.

При цьому, позивачу, представнику роз`яснюється, що у позовній заяві необхідно зазначити про наявність таких доказів, які підтверджують викладені обставини, а їх надання до суду позивач має право забезпечити до початку розгляду справи по суті.

Позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (пункт 8 частини 3 статті 175 ЦПК).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення(частина 1, 2, 4, 5 статті 95 ЦПК).

Порядок засвідчення копії документа регламентований підпунктами, 5.26, 5.27 пункту 5 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затвердженої наказом Держспоживстандартом від 07 квітня 2003 року №55, де передбачається, що відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, представник до позовної заяви додав копії документів та копію позовної заяви з додатками, що мають направлятися відповідачу, які не засвідчені в порядку встановленому чинним законодавством.

Таким чином, позовну заяву подано без дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК.

Тому, з урахуванням частини 1 статті 185 ЦПК, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовною заявою, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя роз`яснює позивачу, представнику, що усунення недоліків позовної заяви має відбуватися шляхом подання тексту нової позовної заяви з доданими до неї документами відповідно до кількості відповідачів.

Суддя привертає увагу позивача, представника, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності. Тому, позивач, представник не мають сприймати постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху, як перешкоду у розгляді позовної заяви, а як необхідність виконання вимог закону для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

3. Висновок такий.

З огляду на зазначене суд доходить висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення наведених в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 95, 175, 177, 185, 260 ЦПК, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу, представнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, представнику, що в разі невиконання вимог зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Кравчук