справа №619/674/20
провадження №2/619/567/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі:

головуючого судді Кононихіної Н. Ю.

при секретарі Мєщан І. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі

цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкоємства першої черги за законом»,

встановив:

До Дергачівського райсуду Харківської області звернулась позивач ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності у порядку спадкоємства першої черги за законом».

Із матеріалів позову вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , яка постійно проживала у АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Дергачівської міськрадою Харківської області 05.12.1984.

Після смерті матері - ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі Договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки від 12.05.1961, посвідченого Дергачівською державною нотаріальною конторою, за реєстром № 1745, а також договором дарування, посвідченим Дергачівською державною нотаріальною конторою 30.11.1962, по реєстру за № 4357, відповідно до якого 5/6 частин домоволодіння перейшли за правом власності до ОСОБА_3 .

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_1 . Однак, звернувшись до Дергачівської державної нотаріальної контори для отримання спадщини після смерті матері, позивач отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яку винесла державний нотаріус Дергачівської нотаріальної контори Харківської області від 19.11.2019 - у зв`язку з тим, що надані документи не підтверджують родинні відносини між ними, оскільки є невідповідності в імені матері, зазначеного у свідоцтві про народження позивача - « ОСОБА_2 », а її вірним ім`ям, вказаним у свідоцтві про смерть - « ОСОБА_2 ».

У зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 є рідною дочкою - ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження спадкодавця ОСОБА_2 01.01.1904 року, виданим РАЦС Волоховської сільради Харківської області 10.04.1940, серії НОМЕР_2 ;

свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданим 01.11.1938 ЗАГС Вовчанського району Харківської області, актовий запис № 53, де матір`ю дитини вказана « ОСОБА_2 »;

свідоцтвом про одруження ОСОБА_2 - серії НОМЕР_3 , виданим Волоховською сільрадою Харківської області 30.05.1958;

витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб №2, щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_1 - як « ОСОБА_1 »;

Встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для оформлення права власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , що настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року "Про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад , якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах,що вчиняють нотаріальні дії - свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Тому позивач просила встановити факт родинних відносин між нею та її матір`ю ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також визнати за ОСОБА_1 , як за спадкоємцем першої черги за законом - право власності на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання представник позивача ОСОБА_11 не з`явилася, сповіщена про дату, час та місце розгляду справи, просила розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, тому суд розглядає справу у відсутності представника позивача, на тих доказах, які надані до судового засідання.

В судове засідання представник відповідача Дергачівської міської ради Харківської області не з`явився, сповіщений про дату, час та місце розгляду справи, просив розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі, тому суд розглядає справу у відсутності представника відповідача, на тих доказах, які надані до судового засідання.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази у справі, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних мотивів.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , яка постійно проживала у АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Дергачівської міськрадою Харківської області 05.12.1984.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_1 . Однак, звернувшись до Дергачівської державної нотаріальної контори для отримання спадщини після смерті матері, позивач одержала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яку винесла державний нотаріус Дергачівської нотаріальної контори Харківської області від 19.11.2019 - у зв`язку з тим, що надані документи не підтверджують родинні відносини між ними, оскільки є невідповідності в імені матері, зазначеного у свідоцтві про народження позивача - « ОСОБА_2 », а її вірним ім`ям, вказаним у свідоцтві про смерть - « ОСОБА_2 ».

У зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 є рідною дочкою - ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження спадкодавця ОСОБА_2 01.01.1904 року, виданим РАЦС Волоховської сільради Харківської області 10.04.1940, серії НОМЕР_2 ;

свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданим 01.11.1938 ЗАГС Вовчанського району Харківської області, актовий запис № 53, де матір`ю дитини вказана « ОСОБА_2 », а батьком вказаний ОСОБА_12 ;

свідоцтвом про одруження ОСОБА_2 - серії НОМЕР_3 , виданим Волоховською сільрадою Харківської області 30.05.1958;

витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб №2, щодо підтвердження дошлюбного прізвища ОСОБА_1 - як « ОСОБА_1 »;

Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Відповідно до абз. 2 п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Таким чином, встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для оформлення права власності у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , що настала ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тому суд встановлює юридичний факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 - є рідною дочкою своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджують у судовому засіданні свідки ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

Крім того, у судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 прийняла фактично спадок після смерті матері ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , т.я. на момент смерті була зареєстрована та постійно проживала із спадкодавцем з 27.02.1981, що підтверджується відміткою у паспорті позивача.

Після смерті матері - ОСОБА_2 , відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі Договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки від 12.05.1961, посвідченого Дергачівською державною нотаріальною конторою, за реєстром № 1745, а також Договором дарування, посвідченим Дергачівською державною нотаріальною конторою 30.11.1962, по реєстру за № 4357, відповідно до якого 5/6 частин домоволодіння перейшли за правом власності до ОСОБА_3 .

Згідно ст. 529 ЦК України 1963 року (який діяв на той час), при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги в рівних частинах є діти, подружжя та батьки померлого.

Відповідно до ст. 548 ЦК України 1963 року, спадщина, яка була прийнята, визнається належною спадкоємцю з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 549 ЦК України 1963 року, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном.

Відповідно до п.113 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 07.07.1994 року, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину (тим, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, чи подавали заяву нотаріусу про прийняття спадщини).

Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносин, що виникають у державі.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом.

Ст.1 Протоколу №1 до Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини гарантує право на вільне володіння своїм майном: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод.

Згідно Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування»

п.1 : Спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української PCP (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Тому суд задовольняє позовні вимоги та визнає за ОСОБА_1 , - право власності на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , який складається з житлового будинку з прибудовами А-1,а,а-1, сараїв Б.Г., льоха В, альтанки Д, огорожі № 1-3, загальною площею 74,90 м.кв., житловою площею 56,0 м.кв., як за спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підставі викладеного, керуючись п.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованою Україною, Законом України №475,97-ВР від 17.07.1997, ст..9,55,124 Конституції України, ст.ст.534,548,549 Цивільного кодексу Української PCP в редакції 1963 року, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст. 10,12,13,76-78, 141, 259 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Встановити юридичний факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 - є рідною дочкою своєї матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , - право власності на 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , який складається з житлового будинку з прибудовами А-1,а,а-1, сараїв Б.Г., льоха В, альтанки Д, огорожі № 1-3, загальною площею 74,90 м.кв., житловою площею 56,0 м.кв., як за спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п. 15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Н. Ю. Кононихіна