Справа № 369/4680/20
Провадження №2-о/369/134/20
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

21.04.2020 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., вирішуючи питання про відкриття провадження за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про розірвання шлюбу за заявою подружжя, -

ВСТАНОВИЛА:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відповідно до якої, заявники просять розірвати шлюб, укладений між ними.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 293 ЦПК України, у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами).

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2020 році становить 420,40 гривень.

Згідно ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», при подачі позовної заяви про розірвання шлюбу судовий збір (державне мито) оплачує позивач (спільну заяву подружжя - обоє з подружжя).

Тобто, у разі заявлення вимог обома заявниками, судовий збір сплачується кожним заявником окремим документом за ставками визначеними Законом України «Про судовий збір» за подання до суду заяви окремого провадження.

Всупереч вимог чинного законодавства, заява подана двома заявниками, при цьому до заяви долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 420,40 гривень.

Таким чином, за відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору заявникам необхідно сплатити судовий збір за подання заяви у справах окремого провадження, окремим платіжним документом у розмірі 420,40 гривень.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом десяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне залишити заяву без руху та запропонувати заявникам усунути вказані вище недоліки.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 294 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області про розірвання шлюбу за заявою подружжя - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити заявників про необхідність усунення недоліків шляхом направлення їм копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде їм повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Дубас