У Х В А Л А

28.04.2020 Справа №607/6705/20

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Сташків Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами, -

ВСТАНОВИЛА:

23 квітня 2020 року судом отримано подану ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку позовну заяву до ОСОБА_3 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами.

Зазначена позовна заява містить вислови: «Пане суддя, не нервуйте мене...», «Ще раз ІНФОРМАЦІЯ_1 ! Пом. судді копію зніміть своїм ксероксом», «Неповноцінна ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також висловлене невдоволення порядком організації судового процесу одним із суддів у 2006 році, із застосуванням слів «супер суддя» у негативному контексті.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19 вказала, що використання учасниками справи ненормативної лексики, образливих та лайливих слів чи символів у поданих до суду документах є такими, що суперечать основним засадам (принципам) судочинства, а також його завданню. З огляду на це, Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що вчинення таких дій є зловживанням процесуальними правами та є підставою застосування таких наслідків, як залишення скарги, заяви чи клопотання без розгляду або їх повернення.

До таких самих висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла й у справі № 9901/34/19 у постанові від 14 березня 2019 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, висновки, викладені в Постановах Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року № 9901/34/19 та від 7 листопада 2019 року № 9901/324/19, повинні бути враховані при застосуванні норм права при вирішенні питання про прийняття даної позовної заяви до розгляду.

Аналогічною є й позиція Європейського суду з прав людини, практика якого використовується як джерело права при розгляді справ судами в обов`язковому порядку відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Зокрема, у справах «Ржегак проти Чеської Республіки», «Дюрінже та Грандж проти Франції» Європейський Суд визнав неприйнятними заяви, вказавши на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників. У справі «Жданов та інші проти Росії» застосування образливих заяв про суд та суддів Суд розцінив як вияв неповаги до самого інституту, до якого заявник звернувся для захисту своїх прав, вказавши, що його поведінка є прикрим проявом безвідповідальності та недобросовісного ставлення до Суду, що є образою Суду і тому суперечить меті права на індивідуальну заяву, передбаченого ст. 34 і 35 Конвенції.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

З урахуванням зазначених норм ЦПК України, вищенаведеної практики Верховного Суду та Європейського суду з прав людини, суд вважає, що застосування у позовній заяві позивача висловів: «Пане суддя, не нервуйте мене...», «Ще раз кажу! Пом. судді копію зніміть своїм ксероксом», «Неповноцінна ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також висловленння невдоволення порядком організації судового процесу одним із суддів у 2006 році, із застосуванням слів «супер суддя» у негативному контексті свідчить про зловживання позивачем процесуальними правами.

Якщо позивач не мав змоги зробити копію позовної заяви, він міг заявити відповідне клопотання про звільнення його від обов`язку подавати її копію, в коректній формі, а не вимагати в судді «не нервувати його», давати інші вказівки в зухвалій формі та застосовувати інші негативні висловлювання.

Згідно з ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З цих підстав позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментамислід повернути.

При цьому, повернення позовної заяви не порушує права позивача на доступ до суду, оскільки не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою по суті тих самих позовних вимог, із дотриманням обов`язку, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 44, 260 261, 353 355, п.п. 15.5 п. 15 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати заборгованості за аліментами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набираєзаконної сили негайно після її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Головуючий суддяН. М. Сташків