Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/268/20
Провадження № 2/382/401/20
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

20 жовтня 2020 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку,

ВСТАНОВИВ

Позивачка звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку, в якому вказала, що їй на праві приватної власності належить Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 . Відповідачці по справі належить Ѕ частина вище зазначеної квартири. Разом з тим, дійти згоди щодо порядку користування квартирою з відповідачкою позивачка не може. Таким чином, у позивачки виникла необхідність у виділі в натурі належної їй частки з нерухомого спільного майна, а саме житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Враховуючи викладене, просила визнати за нею право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , виділивши в натурі приміщення: кухня № 1-1, площею 5.60 кв. м., коридор № 1-2 площею 4.30 кв. м., комора № 1-3 площа 4.90 кв. м., житлова № 1-6 площа 12.80 кв. м., загальною площею 27.60 кв. м.; та припинити право спільної часткової власність на квартиру АДРЕСА_1 .

В судове засідання позивачка та його представник не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача звернувся до суду з заявою, в котрій просив розглянути справу у їх відсутності, позовні вимоги підтримав, просив здійснити розподіл за 1 варіантом висновку експертизи додаток № 1 судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідачка вважається повідомленою про дату і час розгляду справи. Відзиву щодо позову та клопотань до суду не направила, тому суд вважає, за можливе розглянути даний спір у відсутність відповідачки на підставі наявних у справі доказів.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, враховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Статтею 10 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1 на праві приватної власності належить Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 належить Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 (а.с.4-7). Разом з тим, дійти згоди щодо порядку користування квартирою у сторони по справі не можуть. Таким чином, у позивачки виникла необхідність у виділі в натурі належної їй частки з нерухомого спільного майна.

Ухвалою суду від 09.06.2020 року у справі була призначена будівельно-технічна експертиза для визначення можливості поділу квартири, яка належить на праві власності сторонам по справі.

Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 04-СЕ/2020, складеної 25.08.2020 року експертом ОСОБА_4 (а.с. 29-63) вбачається, що об`єктом дослідження є квартира АДРЕСА_1 , що побудований у 1982 році. До квартири прибудовано кухню у 1991 році площею 5,6 кв.м., яка входить у загальну площу квартири (49,8 кв.м.). У свідоцтві про право власності на житло згідно з розпорядженням від 02.11.1998 року № 1636-П, що видано Дарницькою дистанцією цивільних споруд зазначено, що квартира (приміщення квартири спільного заселення, одноквартирний будинок), яка знаходиться за адресою АДРЕСА_3 дійсно належить на праві приватної, спільної власності ОСОБА_1 та членам її сім`ї ОСОБА_3 в рівних долях. Квартира приватизована згідно Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду». Квартира АДРЕСА_1 зареєстрована у Яготинському бюро технічної інвентаризації на праві приватної, спільної власності на підставі Свідоцтва у реєстрову книгу за НОМЕР_2 за реєстровим номером НОМЕР_3, 08.11.1999 року. Станом на 03.12.2019 року, встановлено, що квартира складається із наступних приміщень: (1-1) - кухня площею 5,60 кв.м., (1-2) - коридор площею 4,30 кв.м., (1-3) - комора площею 4,90 кв.м., (1-4) - житлова площею 9,00 кв.м., (1-5) - житлова площею 13,20 кв.м., (1-6) - житлова площею 12,80 кв.м.. Ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 становить 347 355 грн., де 6 975,00 грн. - вартість 1 кв.м. квартири. Вартість ідеальних часток співвласників у власності на квартиру АДРЕСА_1 становить для співвласника 1 і 2 по 173 677,50 грн.. Із розрахунку першого можливого варіанту переобладнання спірної квартири вбачається, що співвласнику 1 на Ѕ частки пропонується виділити (1-1) - кухня площею 5,60 кв.м., (1-2) - коридор площею 4,30 кв.м., (1-3) - комора площею 4,90 кв.м., (1-6) - житлова площею 12,80 кв.м., її вартість 192 510 грн., виділена частка в натурі 55/100, відхилення від ідеальних часток більше на 2,70 кв.м. в площі та більше на 18 832,50 грн. від загальної вартості будівель; співвласнику 2 на Ѕ частки пропонується виділити (1-4) - житлова площею 9,00 кв.м., (1-5) - житлова площею 13,20 кв.м., її вартість 154 845 грн., виділена частка в натурі 45/100, відхилення від ідеальних часток менше на 2,70 кв.м. в площі та менше на 18 832,50 грн. від загальної вартості будівель. Переобладнання спірної квартири АДРЕСА_1 можливо з незначним відхиленням від вимог державних будівельних норм чинних в Україні щодо мінімальної площі однокімнатної квартири.

За змістом ст. ст. 21, 24, 41 Конституції України, ст. ст. 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Статтею 183 ЦК України визначено, що подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Правовий режим спільної часткової власності визначається гл. 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права.

Стаття 364 ЦК України визначає, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Отже, кожен учасник права спільної часткової власності має суб`єктивне цивільне право на виділ своє частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує у натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості - компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб`єкта, який виділив свою частку у натурі, припиняється. Проте якщо після виділу суб`єктів-співвласників залишилося хоча б двоє, право спільної часткової власності продовжує існувати - з перерозподіленими частками та, як правило, з видозміненим складом майна, яке перебуває у спільній частковій власності.

Верховний Суд України у абзаці першому пункту 6 постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право власності громадян на жилий будинок» від 04 жовтня 1991 року № 7 підкреслює, що судам при вирішенні справ про виділ у натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

При цьому, відповідно до п.п. а п. 12, п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" та п.п. 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок", при поділі будинку в натурі, що є спільною частковою власністю, суди повинні мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом або за технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири, які відповідають розміру їх часток у приватній власності.

Виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується (ст. 152 ЖК України).

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своєї частки в ньому, то здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яке відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

Отже, так як в судовому засіданні встановлено, що технічно можливо виділити в натурі як окремий об`єкт права власності квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності сторонам по справі в окреме ізольоване приміщення, відповідно до висновку експерта № 04-СЕ/2020, суд вважає за можливе задовольнити заявлені вимоги в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 4, 77-81, 141, 263, 265, 280-283 ЦПК України, ст. ст. 319, 364-365, 367 ЦК України, ст. ст. 21, 24, 41 Конституції України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку, задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , виділивши в натурі приміщення: кухня № 1-1, площею 5.60 кв. м., коридор № 1-2 площею 4.30 кв. м., комора № 1-3 площа 4.90 кв. м., житлова № 1-6 площа 12.80 кв. м., загальною площею 27.60 кв. м., загальна вартість яких становить 192510 гривень.

Припинити спільну часткову власність на квартири АДРЕСА_1 .

Сторонам необхідно провести наступні переобладнання:

По лінії поділу демонтувати дверне полотно з коробкою між житловою кімнатою 1-6 та житловою кімнатою 1-5, та замурувати цеглою демонтований отвір, виконати штукатурку цегляного мурування замурованого дверного отвору.

Відповідачу необхідно розібрати частину зовнішньої стіни в приміщення 1-6 для влаштування отвору під подвійний дверний вхідний блок та вигородити тамбур внутрішніми розмірами, наприклад 1.5 м на 1.5 м з вхідними дверима в приміщення майбутньої кухні. Ці роботи дадуть можливість в квартирі мати окремий вхід з подвійними дверима, тамбур площею (1.5 х 1.5 = 2.25 м.кв.) та кухню площею (13.2 - 1.65 х 1.65 = 10.48 м.кв.).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 18832 (вісімнадцять тисяч вісімсот тридцять дві) гривні 50 (п`ятдесят) копійок грошової компенсації за зменшення її частки у праві власності.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімсот) копійок сплаченого нею судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3 1084 (одну тисячу вісімсот чотири) гривні 30 (тридцять) копійок судового збору на користь держави.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі через Яготинський районний суд апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 23 жовтня 2020 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.