Справа № 635/384/20
Провадження 2/635/1300/2020
14 квітня 2020 року Харківський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,
при секретарі судового засідання Желізовій О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області в порядку спрощеного позовного провадження (з викликом сторін) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
в с т а н о в и в :
Позивач звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 22 липня 2016 року Виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 04.
В обґрунтування позову зазначила, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 22 липня 2016 року Виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області. Від вказаного шлюбу мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з позивачем та перебуває на її утриманні. Подружні відносини між ними припиненні повністю, спільне господарство не ведуть, проживають окремо. Причиною розпаду сім`ї це різні характери, відсутність між ними взаєморозуміння і довіри, втрачено почуття любові та поваги, розходження поглядів на сімейні відносини, обв`язки з ведення спільного господарства, виховання дитини, в зв`язку з чим позивач перебуває у стані постійного стресу. Відповідач періодично зловживає спиртними напоями, не допомагає у вихованні, розвитку, матеріальному забезпеченні дитини. Позивач вважає, що всі фізичні та духовні зв`язки між ними втрачені, шлюб носить лише формальний характер. Збереження шлюбу можливо на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові, та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони не мають наміру на збереження шлюбу. З урахуванням зазначеного позивач звернулась з даним позовом до суду.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 січня 2020 року позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків.
У встановлений судом строк недоліки заяви позивачем усунуті.
На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 26 лютого 2020 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
Позивач надала до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище набуте в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_4 », судові витрати у справі у вигляді судового збору стягнути з відповідача на користь позивача, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку. Крім того, повідомила, що сімейно шлюбні відносини між ними припинились з 22 грудня 2019 року.
Відповідач повторно не з`явилась у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином причини не явки суду не повідомила.
За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, яка належно повідомлялась про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 22 липня 2016 року Виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 04, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , видане Виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області.
В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_5 » змінено на « ОСОБА_4 ».
Від вказаного шлюбу мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ).
Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Згідно частини першої статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позивач скористався даним правом та звернулась до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
Положеннями частини другої статті 112 СК України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З матеріалів справи вбачається, що позивач продовжувати шлюбні відносини не бажає, сімейно шлюбні відносини між сторонами були припинені з 22 грудня 2019 року, сім`я існує формально, спору між сторонами щодо спільно нажатого майна подружжя та місця проживання дитини не вбачається.
На підставі зазначеного, а також приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання позивача про те, щоб після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем набутим в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_4 » є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.
Згідно частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 247, 259, 263-265, 273, 280-284, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , зареєстрований 22 липня 2016 року Виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 04 розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_7 залишити прізвище набуте в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_4 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Повне рішення складено 16 квітня 2020 року.
Суддя Я.А. Шинкарчук