Справа № 357/4964/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

19 жовтня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення авансу за договором підряду, стягнення інфляційних витрат та 3% річних,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з цивільним позовом до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно отриманих коштів, мотивуючи тим, що після залиття квартири вона звернулась до відповідача з приводу виготовлення та ремонту пошкоджених елементів меблів. Погодивши строк у три тижні на виконання замовлення та вартість замовлення в 15 000,00 грн., позивачка перерахувала відповідачу 10 000,00 грн. авансу. В обумовлений строк відповідач замовлення не виконав, а отримані від позивачки кошти не повернув. Тому, ОСОБА_1 просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 безпідставно набуті грошові кошти в сумі 10 000,00 грн., 426,00 грн.- інфляційних витрат за весь період безпідставного зберігання коштів, 370,37 грн. - 3% річних та судові витрати.

30.09.2020 року позивачка подала заяву про зміну предмету позову та збільшення позовних вимоги, де посилаючись на ті ж самі обставини просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 попередню оплату (аванс) за усним договором підряду у сумі 10 000,00 грн., 457,00 грн. інфляційних втрат, 356,40 грн. 3% річних та 840,80 грн. судового збору.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач ОСОБА_2 про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв по суті спору не подавав, а тому згідно ст. ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи в межах наданих сторонами доказів, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Встановлено, що 20.02.2019 року ОСОБА_1 звернулась до ОСОБА_2 з приводу виготовлення та ремонту меблів (їх частин), що підтверджується перепискою сторін у мобільному додатку Viber. За змістом досягнутих домовленостей ОСОБА_2 зобов`язався впродовж трьох тижнів виготовити та встановити замовлені ОСОБА_1 меблі, а остання здійснити авансування замовлення розмірі 10 000,00 грн.

24.02.2020 року ОСОБА_1 перерахувала ОСОБА_2 10000,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № від 24.02.2020 року.

В обумовлений строк ОСОБА_2 меблі ОСОБА_1 не виготовив та не поставив, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Згідно проведеного позивачкою розрахунки суми утвореної заборгованості, вона складає попередню оплату (аванс) за усним договором підряду у сумі 10 000,00 грн., 457,00 грн. інфляційних втрат, 356,40 грн. 3% річних.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

За змістом п.1 ч.3 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.626 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Загальні положення про підряд визначено у Главі 61 ЦК України.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (ч.ч.1,2 ст.849 ЦК України).

В даному випадку, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали договір підряду в усній формі, погодили строк виконання робіт та їх вартість. Позивачка перерахувала відповідачу 10 000,00 грн., тоді як останній не заперечував факт їх отримання та заповняв, що роботи по виконанню договору ведуться. Станом на травень 2020 року ОСОБА_2 взяті на себе за договором підряду не виконав, мебель не виготовив та замовнику не її не поставив. При цьому, відповідач не повернув отримані від 10 000,00 грн..

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

За змістом ч.2 ст.854 ЦК України, підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 погодили виплату авансу у розмір 10 000,00 грн., що і було зроблено замовником.

Відповідно до ст.525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

ОСОБА_2 погодивши умови договору підряду з ОСОБА_1 , отримав аванс, однак до виконання взятих зобов`язань не приступив, умови договору залишились ним не виконані.

Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Враховуючи, що ОСОБА_2 самоусунувся від виконання взятих на себе обов`язків за договором підряду перед ОСОБА_1 , він зобов`язаний повернути останній 10 000,00 грн. та сплатити 457,00 грн. інфляційних втрат, 356,40 грн. 3% річних, розмір яких підтверджується розрахунком.

Враховуючи встановлені обставини та наведені вимоги закону, суд вважає. Що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивачки витрати на сплату судового збору у розмірі 840,80 грн..

Керуючись ст.ст.11,525,530,625,570,626,628,837,854 ЦК України, ст.ст.12, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280, 282 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) попередню оплату (аванс) за усним договором підряду у сумі 10 000,00 грн., 457,00 грн. інфляційних втрат, 356,40 грн. 3% річних та 840,80 грн. судового збору, разом 11 672,20 грн..

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 19.10.2020 року.

СуддяБ. І. Кошель