Справа № 415/1257/20
Провадження № 2/415/803/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2020 року м. Лисичанськ

Лисичанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Луньової Д.Ю., розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом заступника керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області Невечері Є.І. в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області, Лисичанської міської ради, третя особа на боці позивача, яка на заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної казначейської служби у Луганській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача до місцевого бюджету Лисичанської міської ради шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев у розмірі 5625 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що посадовими особами Державної екологічної інспекції у Луганській області 24.03.2018 р. складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно відповідача № 000231 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та постановою № 000231 від 24.03.2018 р. притягнуто відповідача до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 170 гривень. Згідно розрахунку, здійсненого Державною екологічною інспекцією у Луганській області на підставі такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 559 від 08.04.1999 р., загальна сума пошкодження двох сиро ростучих дерев та одного сухостійного дерева до ступеня припинення росту становить 5625 грн. Відповідачу було направлено претензію з вимогою відшкодувати шкоду, однак останній добровільно шкоду не відшкодував, тому заступник прокурора Лисичанської місцевої прокуратури звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 04.03.2020 р. відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання без виклику сторін.

Судом сторонам було направлено копії ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу також надіслано і копію позову з додатком.

Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином, завчасно повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у строк встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження відзив на позовну заяву не надав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше і, з урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 7 ч. 13 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Розглянувши дану справу, дослідивши надані докази, суд дійшов таких висновків:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 000231 від 24.03.2018 р. та постановою про накладення адміністративного стягнення № 000231 від 24.03.2018 р. встановлено, що ОСОБА_1 24.03.2018 ІНФОРМАЦІЯ_1 пошкодив два сиро ростучих дерева та одне сухостійне дерево до ступеня припинення росту, які розташовані в межах міста Лисичанська Луганської області, а саме поблизу ВАТ «Лисичанська ТЕЦ» та вул. Енергетиків, біля мосту. Відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 170 гривень.

Згідно з розрахунком розміру відшкодування шкоди, заподіяної державі, внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеню припинення росту, відповідачу ОСОБА_1 розраховано розмір шкоди, яка підлягає відшкодуванню у розмірі 5625 грн.

26.03.2018 р. Державною екологічною інспекцією у Луганській області було направлено на адресу відповідача претензію з копією розрахунку розміру збитків з пропозицією добровільно сплатити збитки.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про прокуратуру" на прокуратуру покладаються, зокрема, функції представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначеним цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природнього середовища" передбачено, Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п. 3 Положення основними завданнями Державної екологічної інспекціє є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо збереження, відтворення і невиснажливого використання біологічного та ландшафтного різноманіття; раціонального використання, відтворення і охорони об`єктів тваринного та рослинного світу. Державна екологічна інспекція відповідно до пп.7 п. 3 Положення складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Таким чином, Державна екологічна інспекція під час здійснення своїх повноважень є органом, наділеним спеціальною компетенцією, якому надано повноваження щодо реалізації політики держави із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до ст. 5 ЗУ « Про охорону навколишнього природного середовища» Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 12 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників, затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України від 8 квітня 1999 р. № 559 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 р. № 1789), розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, обчислюється за таксами, що затверджені цією постановою, посадовими особами інспекторського складу Державної екологічної інспекції та її територіальних органів та інших спеціально уповноважених органів виконавчої влади, яким надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та розраховується за кожне пошкоджене дерево в залежності від діаметру дерева (у корі) біля шийки кореня та в залежності від пошкодження до ступеня припинення або неприпинення росту

Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до спеціальних фондів бюджетів зараховується: 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності - до Державного бюджету України; 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Відповідно до п. 4.1 глави 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 № 43 Платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету.

Згідно ч.ч. 1, 2, 3 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У даному випадку державі внаслідок порубки дерев з порушенням вимог чинного законодавства завдано шкоду, яка підлягає відшкодуванню відповідачем ОСОБА_1 в повному обсязі. Відповідач відзиву на позов не подав, не надав доказів оскарження дій або бездіяльності уповноважених посадових осіб Державної екологічної інспекції у Луганській області, не надано доказів оскарження розрахунку.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Також з відповідача на користь держави згідно ст.141 ЦПК підлягають стягненню судові витрати.

На підставі викладеного і керуючись ст. 22, 1166 ЦК України, ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 12-13, 19, 81, 141, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву заступника керівника Лисичанської місцевої прокуратури Луганської області Невечері Є.І. в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області, Лисичанської міської ради, третя особа на боці позивача, яка на заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної казначейської служби у Луганській області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Лисичанської міської ради, шкоду, заподіяну навколишньому природньому середовищу в сумі 5625 ( п`ять тисяч шістсот двадцять п`ять) гривень, перерахувавши грошові кошти на рахунок місцевого бюджету Лисичанської міської ради (розрахунковий рахунок UA0012051, код бюджетної класифікації 24062100, , банк УК у м. Лисичанськ, Луганської області).

Стягнути з ОСОБА_1 судові витрати у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні за сплату судового збору, понесені прокуратурою Луганської області, та перерахувати на р/р UA0000839, банк ДКСУ м. Київ, .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Луганського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення виготовлено 17.04.2020 р.

Суддя: Д.Ю. Луньова