ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6593/20 Справа № 205/5429/19 Головуючий у першій інстанції: Шавула В. С. Суддя-доповідач: Красвітна Т. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

при секретарі Догоновій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 28 травня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кравченка Олександра Олексійовича про визнання недійсним виділу в натурі частки із спільного майна, визнання недійсним договору дарування, скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 травня 2020 року клопотання ОСОБА_1 від 28.05.2020 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваної ухвали і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Встановлено, що у червні 2019 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кравченка О.О., в якому з урахуванням уточнень просить визнати незаконним виділ в натурі частки із майна - домоволодіння АДРЕСА_1 , а саме житлового будинку 0-1, загальною площею 39,5 кв.м., житловою площею 32 кв.м., 1 - кухня, 2,3,4 - житлові, Б-гараж, М- сарай, Л - вольєр, Ж, 3 - вбиральня, споруди №1-5Д, якій було присвоєно адресу: АДРЕСА_1 , та із загальної земельної ділянки площею 1440 кв.м. відділено земельну ділянку площею 0,0502 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер :08:276:0014;

скасувати державну реєстрацію права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 (номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26029078, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101);

взнати недійсним договір дарування домоволодіння АДРЕСА_1 , посвідчений 10 квітня 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кравченко О.О., реєстровий номер 547;

скасувати державну реєстрацію права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 10.04.2019 року посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Кравченко. О.О., реєстраційний номер об`єкту нерухомості 01, номер запису про право власностіЗ114923 з закриттям об`єктів нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав нерухомого майна;

визнати незаконним рішення Дніпровської міської ради №274/46 від 19.06.2019 року в частині передачі земельної ділянки площею 0,0502 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 а кадастровий номер :08:276:001 для обслуговування жилих будинків, господарських будівель і споруд, передана у власність ОСОБА_3 ;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,0502 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 а кадастровий номер :08:276:001 для обслуговування жилих будинків, господарських будівель і споруд передана за ОСОБА_3 , реєстраційний номер об`єкту нерухомості 101, номер запису про право власності 32287571 в Державному реєстрі речових прав нерухомого майна (а.с. 2-8, 215-222 т.1).

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 24 червня 2019 року відкрито провадження у справі (а.с. 101 т.1).

У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , в якому просить усунути перешкоди ОСОБА_1 , який є власником 60/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 , в користуванні частиною земельної ділянки, яка находиться у спільному користуванні з ОСОБА_4 , шляхом знесення встановленого ОСОБА_4 паркану, який перешкоджає доступу до городу, яким завжди користувалась родина ОСОБА_5 ;

встановити порядок користування земельною ділянкою площею 939,00 кв.м. пропорційно до розміру часток співвласників: ОСОБА_1 - 60/100 частин, ОСОБА_4 - 40/100 частин в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 згідно акту ідеальних часток (а.с. 174-179 т.1).

Згідно ч.ч. 1-2 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 вказаної вище статті встановлено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

В матеріалах справи відсутня ухвала суду щодо вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

28 травня 2020 року позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_1 подано до місцевого суду клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якому просить на вирішення експерта поставити наступні питання:

1) визначити розмір часток співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у домоволодінні по АДРЕСА_1 ;

2) надати варіанти розподілу земельної ділянки по АДРЕСА_1 для встановлення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками домоволодіння - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пропорційно до розміру ідеальних часток співвласників (а.с. 83-86 т.2).

За положеннями ч.ч. 1-3 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Статтею 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Водночас, відповідно до ст. 127 ЦПК України, зокрема, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.ч. 1, 2 статті).

Постановляючи оскаржувану ухвалу, місцевий суд не зазначив коли було прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним; не зазначив про постановлення ухвали щодо об`єднання зустрічних позовних вимог в одне провадження з первісним позовом.

В оскаржуваній ухвалі відсутнє належне обгрунтування щодо порушення (дотримання) ОСОБА_1 строку для подання клопотання про призначення експертизи.

Колегія також приймає до уваги доводи апеляційної скарги, що прохальна частина зустрічної позовної заяви, яка подана у серпні 2019 року, містить клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи на предмет визначення варіантів порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 пропорційно ідеальним часткам співвласників (а.с. 179 т.1).

Однак, матеріали справи не містять процесуального документу щодо розгляду судом першої інстанції клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи від 12 серпня 2019 року.

За таких обставин, висновок місцевого суду про затягування ОСОБА_1 судового розгляду шляхом повторного подання клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи - є безпідставним.

Виходячи з викладеного, колегія дійшла висновку про неправильне застосування місцевим судом положення ч. 2 ст. 126 ЦПК України та залишення клопотання ОСОБА_1 від 28.05.2020 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи без розгляду. Тому оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 травня 2020 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий

Судді