22.10.2020
Справа № 642/5375/20
Провадження № 2/642/1584/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності на нерухоме майно,

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернулася до суду із даним позовом.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви викладені в ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем пред`явлено дві позовні вимоги одну вимогу немайнового характеру (про припинення права власності на частку) та одну майнову вимогу майнового характеру (про визнання права власності), проте квитанцій про сплату судового збору до матеріалів справи не надано.

Позовна заява містить клопотання адвоката позивача про відстрочення сплати судового збору до початку розгляду справи по суті, у зв`язку із продовженням карантину на території України.

Підстави для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору чітко визначені Законом України «Про судовий збір» та ЦПК України.

Зокрема, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору може бути скрутне матеріальне становище позивача (а саме, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік), що в силу обов`язку доказування, має бути підтверджене належними та допустимими доказами.

Тобто норми законодавства передбачають можливість відстрочення сплати судового збору, враховуючи майновий стан особи, при цьому, до матеріалів справи та до клопотання не додано жодного документу на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, не надані відомості про її майновий стан, дохід, клопотання взагалі не містить обгрунтування неможливості сплати позивачем судового збору.

Посилання на продовження карантину не є підставою згідно вимог законодавства для відстрочення сплати судового збору.

Враховуючи, що відстрочка сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також враховуючи, що в обґрунтування доводів клопотання не надано доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, клопотання про відстрочку сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Беручи до уваги, що позивачем не наведено причин, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, що унеможливлюють сплату судового збору, не наведено підстав для звільнення від сплати судового збору, вважаю за необхідне залишити без руху позовну заяву.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн.

Згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який, враховуючи звіт про оцінку спірної частки майна, становить 840,80 грн.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду, враховуючи наявність в законодавстві підстав звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищезазначені вимоги закону, позивачу необхідно сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн. та за одну вимогу майнового характеру у розмірі 840,80 грн., про що надати суду оригінали квитанцій.

Крім того, відповідно до ст.365 ЦК України, право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників з підстав, передбачених ч.1 цієї статті. Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

За змістом позовної заяви та доданих до неї документів вартість частки відповідача ОСОБА_2 у спільному майні, право власності на яку позивач просить припинити, становить 53 660 грн.

Разом з тим, до позовної заяви позивач не додала платіжного документу про внесення зазначеної суми на депозитний рахунок суду.

Також, позивач вказує, що припинення права власності відповідача на частку майна не створить шкоди його інтересам, оскільки він має в користуванні інше житло, проте всупереч ч.5 ст. 177 ЦПК України, доказів цього позивачем не надано.

Окрім цього, позивач вказує, що відповідач у спірній квартирі не проживає, проте при зазначені відомостей відносно нього як відповідача, вказує адресу спірної квартири, що позбавляє суд можливості, у випадку відкриття провадження у справі, повідомити відповідача про наявність позовної заяви відносно нього.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права власності на частку у спільному майні та визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху, надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала підлягає оскарженню лише в частині сплати судового збору до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя