Справа № 128/3029/19
УХВАЛА

11.11.2020 м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючої судді Саєнко О.Б., при секретарі- Іоновій К.В.,

за участю: прокурора- Черниш Г.М.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Вінниці заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом Заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області знаходиться вищевказана цивільна справа.

02.07.2020 через канцелярію суду від представника відповідача- адвоката Шлапака В.С. надійшла заява про залишення позовної заяви у даній справі без розгляду, яку останній мотивує тим, що в даній справі прокурором не надано жодних доказів на підтвердження обґрунтованості звернення до суду, у зв`язку з невиконанням або неналежним виконанням Стрижавською селищною радою своїх повноважень. Вказує, що звертаючись до суду прокурор зазначає, що відповідачем по справі порушено право власника земельної ділянки, Стрижавської селищної ради, розпоряджатись належному йому майном. При цьому, прокурор до справи додає рішення Стрижавської селищної ради від 14.05.2015 року №40 «Про розгляд заяви громадянки ОСОБА_1 стосовно надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки»; рішення №42 від 09.10.2014 року «Про надання дозволу гр. ОСОБА_1 на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування будинку господарських будівель»; а також ряд листів та повідомлень з яких слідує що Стрижавська селищна рада знала про існуючу ситуацію починаючи з 2014 року. Зазначає, що відповідно до ЗУ «Про місцеве самоврядування», Стрижавська селищна рада, наділена цілим рядом повноважень щодо регулювання спірних відносин у земельній галузі, в тому числі: вирішення земельних спорів у порядку, встановленому законом; організація та здійснення землеустрою, погодження проектів землеустрою. Представник відповідача вважає, що Стрижавська селищна рада будучи органом місцевого самоврядування та суб`єктом правових відносин, що виникли між нею та відповідачем, починаючи з 2014 року в повній мірі мала можливість вирішення спірних питань, однак даним правом не скористалася.

Вказує, що при зверненні з даним позовом в обґрунтування необхідності самостійного захисту інтересів держави прокурор вказав на неналежне виконання Стрижавською селищною радою своїх повноважень. Самого лише посилання на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження не достатньо.

Зазначає, що прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону (наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державних службовця, які займають посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо).Дана позиція узгоджується і позицією висновків зроблених Верховним Судом у низці справ, зокрема, в постановаі КАС ВС від 23.06.2020 № 815/1567/16 і К/9901/4066/18.

Вважає існує наявність обставин, що свідчать про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, а отже і права на звернення до суду, що є перешкодою для розгляду справи по суті., тому просить суд залишити позовну заяву без розгляду на підставі ст.257 ЦПК України ( а.с.124-131).

09.09.2020 заступником керівника Вінницької місцевої прокуратури було подано заперечення на заяву про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивовано тим, що згідно п. 3 ст. 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, зокрема ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Вказує, що відповідно до ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 08.04.1999 № З-рп/99 наголосив, що інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 26.07.2018 (справа № 926/1111/15), 13.11.2018 (справа № 910/2989/18), 17.01.2019 (справа № 923/241/18), 21.01.2019 (справа № 909/516/18), погодившись з доводами прокурора щодо наявності підстав для представництва інтересів держави.

Крім того, зазначає, що відповідно до п. 61 постанови Верховного Суду від 17.10.2018 у справі № 910/11919/17 згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор доводить бездіяльність органу, в інтересах якого він звертається до суду, а не можливість чи неможливість такого органу самостійно звернутися із цим позовом до суду. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначає, що сам факт не звернення до суду органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, свідчить про те, що такий орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку з чим у прокурора виникають обгрунтовані підстави для звернення до суду. Вказує, що попередньо, до звернення до суду було повідомлено Стрижавську селищну раду про наявність підстав для представництва прокурора в суді, що підтверджується додатком до позовної заяви. Дані підстави Стрижавською селищною радою не оскаржено.

Зазначає, що Закон України «Про прокуратуру» та положення чинного Цивільного процесуального кодексу України не містять жодної норми, яка б зобов`язувала прокурора надавати докази неналежного здійснення органом, уповноваженим здійснювати функції у спірних правовідносинах, своїх повноважень щодо захисту інтересів держави та доказів неможливості такого звернення самостійно. Прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для представництва. Обґрунтовуючи наявність підстав для представництва у даному позові прокурор посилається на відповідні обставини, які підтверджуються документами, що додано до позовної заяви: документи, які засвідчують - факт самовільного використання відповідачем земельною ділянкою без отримання відповідного рішення селищної ради; - форму власності та цільове використання земельної ділянки: комунальна, для будівництва та обслуговування СТО автомобілів; відсутність належним чином захисту державних інтересів (звернення до суду); повідомлення прокурором суб`єкта про намір звернутися з відповідним позовом. Зазначені обставини, що підтверджені доказами, у своїй сукупності підтверджують обізнаність позивача про зазначені в позовній заяві порушення, проте, до часу пред`явлення позову до суду прокурором, суб`єктом не вжито вичерпних заходів, в тому числі не звернувся до суду, а вжиті заходи не відновили порушені права, спрямовані на їх усунення, що свідчить про неналежне здійснення захисту державних інтересів суб`єктом, що відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру шляхом пред`явлення відповідного позову, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними. Тому , просить суд відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду ( а.с. 140-145).

11.11.2020 в підготовче судове засідання представник Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив вирішити справу за наявними матеріалами справи. Представник відповідача ОСОБА_2 та відповідач ОСОБА_1 також судом повідомлялися належним чином про час, дату та місце розгляду справи, однак в засідання не з`явилися з невідомих причин; заяв про проведення засідання у їх відсутності або про розгляд справи у їх відсутності до суду не подали.

Прокурор не заперечувала проти проведення даного підготовчому засідання у відсутності нез`явившихся учасників справи.

Суд, з урахуванням міркування прокурора, вважає за необхідне провести підготовче засідання відсутності нез`явившихся осіб. В даному засіданні прокурор Черниш Г.М. заперечувала з приводу задоволення заяви, з підстав зазначених в запереченнях. Суду наголосила, що уповноваженими особами Стрижавської селищної ради не було вжито дієвих заходів з усунення перешкод та порушення земельного законодавства відповідачем; представники ради не звернулися до суду для захисту порушених прав ; в їх діях вбачається бездіяльність. В свою чергу, Вінницькою місцевою прокуратурою було повідомлено Стрижавську селищну раду про намір звернутися до суду із позовом, однак ніякої відповіді на дане повідомлення до прокуратури не надійшло. Їй відомо, що Стрижавська селищна рада не звернулася до суду із позовом у зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору. Вивчивши заяву, дослідивши та оцінивши матеріали справи в частині вирішення даної заяви, суд вважає її необґрунтованою та в задоволені якого слід відмовити виходячи з такого.

Судом установлено, що 12.11.2019 до Вінницького районного суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви Заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння, справа № 128/3029/19, в якій позивач просить суд зобов`язати ОСОБА_1 повернути Стрижавській селищній раді Вінницького району земельну ділянку з кадастровим номером :02:004:0211, цільове призначення: 1.11.1 Автотехобслуговування, площею 0,108 га по АДРЕСА_1 , привівши її у придатний для використання стан шляхом звільнення від забудов; стягнути з відповідача на користь прокуратури Вінницької області понесені судові витрати в розмірі 7 695,14 грн.

Із матеріалів справи вбачається, що представник Вінницької місцевої прокуратури повідомив Стрижавську селищну раду про намір звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Стрижавської селищної ради до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки, площею 0,108 га по АДРЕСА_1 , з незаконного володіння (а.с.63). Заперечень з цієї підстави Стрижавською селищною радою - не надано.

Відповідно до статті 83 ЗК України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовано об`єкти комунальної власності. Повноваження щодо розпорядження землями в межах населених пунктів, крім земель, переданих у приватну власність, здійснюють відповідні сільські, селищні, міські ради, а за межами населених пунктів - відповідні органи виконавчої влади. За змістом статей 12,122 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, зокрема, розпорядження землями територіальних громад.

Згідно зі статтею 189 ЗК України, самоврядний контроль за використанням та охороною земель здійснюється сільськими, селищними, міськими, районними та обласними радами.

Згідно п.п. 1 п. "б" ч.1 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування" передбачено, що до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Згідно до ч.1 ст. 74 ЗУ "Про місцеве самоврядування" встановлено, що органи та посадові особи місцевого самоврядування несуть відповідальність за свою діяльність перед територіальною громадою, державою, юридичними і фізичними особами. Ї

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до положень ч. ч.4,5 ст.56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обгрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Згідно ч.3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

У постанові від 16 квітня 2019 року у справі № 910/3486/18 колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зробила висновок, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і в разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний установлювати причини, з яких позивач не здійснює захисту своїх інтересів.

Велика Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у постанові по справі № 903/129/18 зробила висновок, про те « що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи Городищенської сільської ради Луцького району Волинської області про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом про повернення земельної ділянки через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт незвернення до суду сільської ради з позовом свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади с. Городище та звернення до суду з таким позовом». Підсумовуючи вищевказане , суд вважає, що прокурором при звернені до суду із даною позовною заявою був дотриманий порядок передбачений ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України, оскільки представники Стрижавської селищної ради проявили бездіяльність та не вжили необхідних заходів для забезпечення загальнодержавних інтересів, що підтверджено доказами які долучені прокурором щодо : факту самовільного використання відповідачем земельною ділянкою без отримання відповідного рішення селищної ради; форми власності та цільове використання земельної ділянки: комунальна, для будівництва та обслуговування СТО автомобілів; відсутність належним чином захисту державних інтересів (звернення до суду) та повідомленням прокурором суб`єкта про намір звернутися з відповідним позовом , а оцінку таких доказів в їх сукупності з іншими, суд приведе вже в кінцевому судовому рішенні по даній справі.

Отже, в задоволенні заяви представника відповідача- адвоката Шлапака В.С. про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити, оскільки суд не убачає наявність підстав передбачених ст. 257 ЦПК , як зазначив останній .

Керуючись ст.ст.197,198,257 ЦПК, суд-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовом Заступника керівника Вінницької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області до ОСОБА_1 про витребування земельної ділянки з незаконного володіння ,- відмовити.

Оголосити перерву у підготовчому засіданні до 14.45 годин 04.12.2020 для ознайомлення відповідача та представника відповідача з повним текстом даної ухвали суду, у зв`язку з неявкою їх в дане підготовче засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає але заперечення щодо неї можуть бути включені учасниками справи до апеляційної скарги на кінцеве процесуальне рішення у даній цивільній справі.

Повний текст ували суду виготовлений 11.11.2020.

Суддя: О.Б. Саєнко