Справа № 658/5170/18
(провадження № 2/658/58/20)
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2020 року м. Каховка Херсонської області

Каховський міськрайонний суд Херсонської області

в складі головуючого судді Марків Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Ганжевої В.Г.,

представника позивача Гончарова С.С.,

відповідача ОСОБА_1 ,

у відкритому судовому засіданні розглянувши цивільну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків,

встановив:

АТ «ЕК «Херсонобленерго» (далі - товариство) звернулося з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

В позовній заяві (а.с. 1 - 2) та поясненнях, наданих представником позивача в судовому засіданні, викладено наступну позицію.

12 липня 2018 року працівниками Каховського РЕЗ і ЕМ під час перевірки електроустаткування за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії - безоблікове користування електричною енергією шляхом накиду фазного та нульового дротів на лінію електроживлення. Електроенергія використовувалася, облік не вівся. Акт складався в присутності ОСОБА_1 , проте він відмовився від підписання акту.

Вказаний будинок, належить ОСОБА_2 , на його подвір`ї розташовані теплиці, які використовуються ОСОБА_1 для здійснення господарської діяльності.

За вказаним фактом складений акт про порушення Правил № 2233283, на підставі якого обчислений розмір завданих збитків - 23 273,76 грн.

За наведених обставин, позивач просив стягнути із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 солідарно завдані збитки.

Відзивів від відповідачів не надходило.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 позов не визнав. Повідомив про наступні підстави для заперечення проти позову.

Порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідачі не допускали. В його присутності такі порушення не виявлялися, акт не складав. Теплиці, розташовані на подвір`ї його сина, вже три роки не використовуються.

Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, проте в судове засідання не з`являвся, про причини неявки, їх поважність суд не оповістив; будь-яких заяв чи клопотань від нього не надходило.

Судом встановлено, що відповідно до акту про порушення від 12 липня 2018 року № 233283 (а.с. 3), під час перевірки, проведеної працівниками Каховського РЕЗ і ЕМ за адресою: АДРЕСА_1 , виявлений та зафіксований факт порушення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 Правил роздрібного ринку електричної енергії шляхом самовільного підключення електропроводки до електричних мереж АТ «Херсонобленерго», безоблікового користування електричною енергією, накид фазного та нульового проводів на лінію електропередач. Абонент порушив ПРРЕЕ. При рейдовому обстеженні абонент самовільно зірвав накид проводів. При замірі прибором ПС-1м навантаження складало 10,4 А. Акт підписаний чотирма представниками товариства. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 зауважень до акту не внесли та від його підписання відмовилися. Здійснювалася відео- та фотофіксація.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 показали, що 12 липня 2018 року ними та іншими працівниками Каховського РЕЗ і ЕМ, було виявлене порушення в с. Чорнянка Каховського району Правил користування електричною енергією шляхом накиду на лінію електропередач. Господаря не могли докликатися довгий час. Після приїзду поліції вийшов ОСОБА_1 , попередньо зірвавши накид. Акт складався в присутності ОСОБА_1 , від підпису якого він відмовився.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 6 - 7), ОСОБА_2 є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

19 липня 2018 року ОСОБА_1 направлене направлено запрошення на засідання комісії з розгляду акту № 233283 від 12 липня 2018 року (а.с. 108 - 109).

08 серпня 2018 року комісією Каховського РЕЗ і ЕМ за результатами розгляду акту № 233283 встановлено наявність порушень ПУЕ та ПРРЕЕ споживачем, здійснено розрахунок та визначено вартість безобліково спожитої електричної енергії - 23 273,76 грн. (а.с. 5).

Згідно з довідками (а.с. 28, 29), ОСОБА_1 перебуває на реєстраційному обліку за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_2 перебуває на реєстраційному обліку місця проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про електроенергетику», споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю.

Відповідно до ст. 1 ч. 6 та ч. 1 п. 2 ст. 5, 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги; споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач; комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

У Законі України «Про засади функціонування ринку електричної енергії України», визначено, що побутовий споживач електричної енергії (побутовий споживач) - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та комерційну діяльність, на підставі договору про постачання електричної енергії з електропостачальником.

Відповідно до п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), об`єктом побутового споживача є житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Як встановлено ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії (п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст. 27 Закону України «Про електроенергетику»).

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії та Законом України «Про ринок електричної енергії» визначено, що побутовим споживачем є індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність), на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу.

Суд вважає, що належним відповідачем за даним позовом є ОСОБА_2 - власник житлового будинку, в якому виявлені порушення ПРРЕЕ.

Позивачем не доведено, що ОСОБА_1 за згодою власника користувався об`єктом нерухомого майна і отримував послугу енергопостачальної компанії для власних потреб.

Складання акту про порушення ПРРЕЕ відносно ОСОБА_1 , з яким не укладено договору про постачання електричної енергії та про якого відсутні відомості про те, що він є споживачем електроенергії, не є підставою для покладення на нього відповідальності за порушення ПРРЕЕ.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Також, ЄСПЛ у рішенні від 04 квітня 2019 року у справі «KUNERT v. POLAND» (заява № 21851/03) констатував відсутність порушення права на справедливий суд, закріпленого статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки заявник не проявив належної старанності в оформленні процесуальних документів, які він подав до суду.

В порушення п. 8.2.5 ПРРЕЕ, акт № 233283 не містить посилання на відповідні пункти цих Правил, якими виявлене діяння визначається як порушення.

Сам акт складався у відсутності ОСОБА_2 та останньому не надсилався, на засідання комісії з розгляду акту ОСОБА_2 не викликався.

Враховуючи наведене суд не може визнати допустимим доказом протокол засідання комісії Каховського РЕЗ і ЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутових споживачів від 08 серпня 2018 оку № 101, в якому зазначені пункти ПРРЕЕ, якими виявлене діяння визначається як порушення, та яким визначено розмір завданих позивачу збитків.

Суд визнає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження позовних вимог до ОСОБА_2 - це є підставою для відмови в позові до нього.

Керуючись ст.ст. 3 - 10, 13, 18, 76 - 82, 263 - 265, 268 ЦПК України,

ухвалив:

В позові акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» (адреса місцезнаходження: м. Каховка Херсонської області, вул. Панкеєвська, 104; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 24950611) до ОСОБА_1 (адреса реєстраційного обліку місця проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 (адреса реєстраційного обліку місця проживання: АДРЕСА_1 ) про відшкодування збитків відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.А. Марків