01.10.2020 року м. Житомир
Богунський районний суд міста Житомира в складі:
головуючої - судді Семенцової Л.М.,
за участі секретаря - Барашивець Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа - Богданівська сільська рада Київської області, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,-
У грудні 2019 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 06.09.2018 року за № 006894, на Київському водосховищі, р. Тетерів, поблизу села Пилява у Вишгородському районі Київської області 06.09.2018 року о 05-30 год. ОСОБА_1 здійснював підводне полювання у місці, де будь-яка риболовля заборонена протягом року, в Дніпровсько-Тетерівському держлісомисливському господарстві. Підводне полювання він проводив за допомогою спеціального спорядження та підводної рушниці. При цьому виловив риби: судак - 1 шт., сом - 1 шт., щука - 1 шт., карась сріблястий - 2 шт., чим наніс збитки рибному господарству України на суму 1309,00 грн., порушивши п. 3.14, п. 4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», завдавши збитки рибному господарству на зазначену суму. Постановою головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області № 1/006894 від 06.09.2018 року на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 1309,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП.
Тому позивач просить стягнути з відповідача на користь Богданівської сільської ради Київської області майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 1309,00 грн. та 1921,00 грн. судового збору.
У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надав письмову заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує та проти проведення заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки до суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не направив.
Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву з проханням проводити розгляд справи в його відсутності.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про спірні правовідносини сторін, а тому за згодою представника позивача суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи згідно статей 280-282 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Аналогічна норма закріплена і в Законі України «Про тваринний світ», де згідно ст. 59 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.
Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Згідно зі ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
За змістом ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Норми лову (добування), заборонені місця, терміни заборони лову (добування) водних живих ресурсів, мінімальний розмір риб та інших водних живих ресурсів, умови проведення спортивних змагань з рибальства і підводного полювання, район дії, дозволені та заборонені знаряддя і способи лову та інше, регламентують Правила любительського і спортивного рибальства, затверджені Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.1999 року № 19 (надалі - Правила рибальства).
Відповідно до пунктів 6.1, 6.2 Правил рибальства, особи, винні в порушенні Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку.
Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди,заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (п. 6.2. Правил рибальства).
Як передбачено ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Судом встановлено, що 06.09.2018 року головним державним інспектором відділу рибоохоронного патруля № 1 Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській област Новаком І.П. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 006894, зі змісту якого вбачається, що 06.09.2018 року о 05-30 год. на Київському водосховищі, р. Тетерів, поблизу села Пилява у Вишгородському районі Київської області, відповідач здійснював підводне полювання у місці де будь-яка риболовля заборонена протягом року, підводне полювання проводив за допомогою спеціального спорядження та підводної рушниці. При цьому виловив риби: судак - 1 шт., сом - 1 шт., щука - 1 шт., карась сріблястий - 2 шт., та наніс збитки рибному господарству України на суму 1309,00 грн., чим порушив п. 3.14, п. 4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», завдавши збитки рибному господарству на суму 1309,00 грн., за що ч. 3 с. 85 КУпА передбачена адміністративна відповідальність. Згідно з розрахунком матеріальної шкоди до протоколу № 006894 загальна сума заподіяної ОСОБА_1 шкоди складає 1309,00 грн. Постановою головного державного інспектора Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Новака І.П. № 1/006894 від 06.09.2018 року на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 1309,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП.
Отже, згідно з наявним у матеріалах справи розрахунком матеріальної шкоди ОСОБА_1 нанесено збитків рибному господарству України на суму 1309,00 грн. Зазначений розмір шкоди, заподіяної незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом водних біоресурсів було визначено Київським рибоохоронним патрулем відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209.
Частиною 1 ст. 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Таким чином, оскільки відповідачем було завдано рибному господарству майнову шкоду внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 1309,00 грн., тому з відповідача на користь Богданівської сільської ради Київської області підлягає стягненню зазначена вище сума майнової шкоди.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір, сплачений позивачем, що підтверджено документально.
Керуючись ст. ст. 324, 1166 ЦК України, Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Правилами любительського і спортивного рибальства, затвердженими Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.1999 року № 19, Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди,заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ст. ст. 12, 76-81, 141, 259, 263-268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, -
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (адреса: 04053, м. Київ, вул. Тургенєвська, 82-а, ).

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер у справі відсутній).

Третя особа: Богданівська сільська рада Київської області (адреса: 07310, Київська область, Вишгородський район, с. Богдани, вул. Київська, 30, ).

Повне судове рішення складено 05.10.2020 року.

Суддя Л.М. Семенцова