Справа № 289/476/20
Номер провадження 2/289/467/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2020 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, -

ВСТАНОВИВ :

25.03.2020 до Радомишльського районного суду Житомирської області надійшла вказана позовна заява ОСОБА_2 , в якій останя просить суд визнати визнати протиправним та скасувати Рішення Радомишльської міської ради Житомирської області Двадцять шостої сесії 6 скликання від 01.04.2013 № 483 "Про прийняття майна у комунальну власність".

На підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2020 головуючим суддею у справі визначено Сіренко Н.С., яка ухвалою від 15.04.2020, після усунення позивачем недоліків позовної заяви, відкрила у справі загальне позовне провадження та призначила підготовче засідання.

23.04.2020 ОСОБА_1 як представник позивача ОСОБА_2 подала до суду заяву про відвід головуючого судді Сіренко Н.С., посилаючись на наявність сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді, так як її представник ОСОБА_3 звертався до Вищої ради правосуддя із скаргою на дії судді Сіренко Н.С. та за результатами розгляду скарги вказану суддю було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження, а тому суддя підлягає відводу.

Дослідивши заяву про відвід та оглянувши матеріали цивільної справи, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 1, 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом в порядку письмового провадження.

На даний час у Радомишльському районному суді Житомирської області правосуддя здійснюється одним суддею. Згідно ч. 5 ст. 40 ЦПК України, якщо на час подання заяви про відвід у суді здійснюють правосуддя менше трьох суддів, то вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який розглядає справу.

Статтею 36 ЦПК України встановлено конкретні підстави для відводу судді, а також визначено, які рішення та дії судді не можуть бути підставою для відводів, з метою позбавити сторін зловживання відводами.

Положеннями ст. 37 ЦПК України передбачені випадки недопустимості повторної участі судді в розгляді справи.

Частиною 2 ст. 39 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлений відвід учасниками справи.

В ч. 1, 4 ст. 42 ЦПК України зазначено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи, у справах можуть брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатись до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Пунктом 18 розділу XІІІ «Перехідних положень» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 1 січня 2019 року.

Положеннями ст. 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Згідно із ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України (в редакції чинній станом на дату відкриття провадженняу справі), для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

За ч. 4 ст. 19 ЦПК України, малозначні справи підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що представник за довіреністю не є особою, яка може здійснювати представництво інтересів сторони у даній цивільній справі, оскільки не являється адвокатом, а справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В матеріалах цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування відсутні документи, які підтверджують повноваження ОСОБА_1 як адвоката.

За таких обставин, оскільки дана справа не являється малозначною, а представником у суді може бути лише адвокат, яким ОСОБА_1 не являється, а отже не є учасником вказаної цивільної справи, тому питання про відвід судді Сіренко Н.С., заявлений ОСОБА_1 , вирішенню не підлягає, а заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 59, 131-1 Конституції України, ст. ст. 15, 19, 36-40, 60, 62, 274, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Радомишльської міської ради Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Н. С. Сіренко