Справа № 483/1346/17
Провадження № 2-з/483/13/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2020 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючого - судді Куцарова В.І.

за участю секретаря судових засідань Шилінскас О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Очакові клопотання представника третьої особи ОСОБА_1 адвоката Дячука Павла Миколайовича про вжиття заходів зустрічного забезпечення, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , предметом якого є розподіл майна подружжя.

Ухвалою судді Очаківського міськрайонного суду від 17 серпня 2017 року задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову та накладено арешт на майно: нежитлові будівлі та споруди, загальною площею 1454,90 кв.м та земельну ділянку, площею 0,85 га, кадастровий номер :02:000:0701 за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника полдатків НОМЕР_1 . Крім того, зупинено продаж виставленого на торги майна: нежитлових будівель та споруд, загально площею 1454,90 кв.м та земельної ділянки, площею 0,85 га кадастровий номер :02:000:0701, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 (дата проведення торгів 22 серпня 2017 року, лот № 232144).

13 квітня 2020 року від адвоката Дячука П.М., який представляє інтереси третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 , надійшла заява про вжиття заходів зустрічного забезпечення, в якій він просить суд застосувати зустрічне забезпечення позову, а саме: визначити розмір суми грошових коштів, яка має бути внесена позивачем ОСОБА_5 на депозитний рахунок суду в якості зустрічного забезпечення позову у розмірі 100000 грн.

В обґрунтування своєї заяви представник третьої особи зазначив, що зупинення продажу майна стосується стягнення заборгованості з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та інших кредиторів. Протягом слухання справи судом, у зв`язку з забезпеченням позову, ОСОБА_1 був позбавлений можливості стягнути позичені ним грошові кошти, тим самим відновити свої порушені права. Накладення арешту завдає необґрунтованої шкоди ОСОБА_1 , що полягає у безпідставному обмеженні конституційних майнових прав останнього, як стягувача боргу за рахунок нерухомого майна боржника ОСОБА_3 , у тому числі в частині, що стосується неможливості його продажу з прилюдних торгів в рамках виконавчого провадження. Вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення продажу виставленого на торги майна боржника та накладення арешту на таке майно відповідача, заважає ОСОБА_1 на швидке повернення боргу, швидке виконання рішення та швидке відновлення порушених прав. Не отримуючи грошові кошти в рамках виконавчого провадження протягом двох років вже спричинило ОСОБА_1 майнову шкоду у вигляді упущеної вигоди та в майбутньому спричинить йому збитки.

Дослідивши матеріали справи та надавши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що заява про зустрічне забезпечення позову задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.6 ст.154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч.1, 3 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Частиною 5 ст.154 ЦПК України, визначено, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що застосування заходів зустрічного забезпечення позову є обов`язком суду лише у випадках, прямо передбачених процесуальним законом. За інших обставин застосування заходів зустрічного забезпечення є правом суду.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.ст.2,18,154 ЦПК України, поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому, відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як на підставу для застосування зустрічного забезпечення представник третьої особи посилається на те, що забезпеченням позову ОСОБА_1 вже спричинені та в майбутньому можуть бути ще спричинені майнові збитки.

Разом з тим, частина третя статті 154 ЦПК України містить вичерпний перелік у яких випадках суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Також, суд враховує, що зустрічне забезпечення можливе лише при підтвердженні наявності та/або очевидної можливості спричинення збитків.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову. У вирішенні питання про зустрічне забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із врахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо зустрічного забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до зустрічного забезпечення позову і предметом позовної заяви, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірність утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Крім того, ОСОБА_1 залучений до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Таким чином, враховуючи предмет та підстави даного позову, відсутність доказів завдання третій особі збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, а також те, що представником третьої особи не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника третьої особи про застосування заходів зустрічного забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.149-154,259,260,353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката Дячука Павла Миколайовича, який представляє інтереси третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_1 , про вжиття заходів зустрічного забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , про розподіл майна подружжя, - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржене до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя