Справа № 314/960/20
Провадження №: 2/314/824/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03.04.2020 м.Вільнянськ

Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Мануйлова Н.Ю., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вільнянського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про звільнення частки майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

06.03.2020 до Вільнянського районного суду Запорізької області надійшла зазначена позовна заява. У позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору з огляду на його майновий стан, а також те, що він має інвалідність третьої групи, жодного доходу, окрім пенсії, він не має, позов поданий з метою захисту житлових прав позивача.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі та звільнення позивача від сплати судового збору, суд приходить до наступного висновку.

Положення ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір» надають суду право за наявності певних підстав своєю ухвалою, враховуючи майновий стан сторони, крім іншого, звільнити від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір», норми якого є спеціальними, і він є пріоритетним відносно інших законів.

Законом позивач не віднесений до осіб, звільнених від сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, зазначені позивачем у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Частиною першою статті 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено,що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим позивачем долучено довідки про доходи за 2019 рік, з яких вбачається, що розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, предметом позову є захист майнових прав, оскільки позивач зазначає, що позивач не має можливості оформити належним чином частину квартиру через накладені арешт та заборону відчуження.

Відтак, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає. Зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для ОСОБА_1 , який потребує судового захисту, не є перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Також слід зазначити, що в своєму рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Зокрема, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто розмір судового збору, який підлягає сплаті, становить 840,80 грн.

Натомість позивачем не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищевикладене не дає підставу суду зробити висновок про належне оформлення позовної заяви у відповідності до ст.ст.175,177 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно усунути вище зазначені недоліки.

Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Вільнянського районного суду Запорізької області через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст.175,177,185,258,260 ЦПК України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вільнянського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про звільнення частки майна з-під арешту, залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, встановлені для усунення недолків, продовжуються на строк дії такого карантину.

Надіслати копію ухвали позивачу.

У разі не усунення зазначених недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута, але це не позбавляє права позивача після усунення недоліків знову звернутись до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н. Ю. Мануйлова

03.04.2020