"27" квітня 2020 р. Справа № 363/3376/19
УХВАЛА

27 квітня 2020 року суддя Вишгородський районний суд Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права особистої приватної власності на нерухоме майно та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю та поділ майна,

встановив:

позивачка за первісним позовом звернулась до суду позовом про визнання особистою приватною власністю квартири АДРЕСА_1 . Зазначає, що 27 травня 2014 року між нею та ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» укладено договір купівлі-продажу майнових прав № 4-245/к щодо вищевказаної квартири. В період 28 травня 2014 року по 16 червня 2014 року вона сплатила особисті кошти в розмірі 527 590 грн., тобто 100 % вартості майнових прав, які 10 червня 2014 року вона прийняла. 21 листопада 2014 року вона з відповідачем за первісним позовом уклали шлюб. 01 липня 2015 року її право власності на дану квартиру зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно.

Представник відповідача звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 в якому просив встановити факт проживання сторін однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яку просить поділити між ними. Зазначив, що спірну квартиру позивачем та відповідачкою за зустрічним позовом придбано в період проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, яка їм належить на праві спільної сумісної власності подружжя.

В поданій заяві про забезпечення позову представник позивача за зустрічним позовом просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 10 квітня 2020 року власником квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 .

07 травня 2019 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 уклали шлюб, позивачка за первісним позовом змінила дошлюбне прізвище ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту спірної квартир та заборони нею розпоряджатися в будь-який спосіб.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки на час розгляду справи в суді обмежується лише можливість розпоряджатися спірним майном.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вказані заходи є співмірними із заявленими позовними вимогами, й суд з метою виконання вимог ст. 149 ЦПК України може вжити заходи для такого, оскільки їх не застосування в разі вчинення такого правочину може істотно ускладнити й унеможливити виконання можливого рішення суду, і такий захід є необхідним для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених прав попереднього власника майна на час розгляду справи в суді.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Доводи заяви позивача про це є слушними й обґрунтованими.

Крім того, підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Таким чином вказана заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 18), яка належить ОСОБА_8 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя