"24" квітня 2020 р.
справа № 642/1374/20
провадження № 2/642/769/20
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 квітня 2020 року Ленінський районний суд м. Харкова у (діє на підставі п.3 розділу ХІІ прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 30.09.2016р.) складі: головуючого судді Ольховського Є.Б., при секретарі Алімурадовій Т.Я.
розглянувши у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) про зняття арешту з майна,
В С Т А Н О В И В:
В березні 2020 року до суду звернулась позивач з позовом, в якому вказала, що виконавчою службою 08.12.2010 року винесено постанову №2-1115/10 про арешт майна на квартиру, частину квартири АДРЕСА_1 за реєстраційним номером обтяження 10586800, власником якої зазначена ОСОБА_1 . При зверненні до виконавчої служби, щодо інформації стосовно зазначеної постанови, отримали відповідь, що у відділі, при перевірці АСВП відсутні будь-які відкриті та завершені виконавчі провадження, в яких було накладено арешт на майно боржника та запропоновано звернутись до суду із позовом. Позивач прохає зняти арешт з нерухомого майна та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження запис про обтяження.
Ухвалою Ленінського райсуду м. Харкова від 13.03.2020 року було відкрито спрощене провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача надала до суду заяву з проханням розглядати справу у їх відсутність. Позов підтримала у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, про що свідчить зворотне поштове повідомлення, наявне в матеріалах справи. Причини неявки суду не відомі. Відзив на позов не подав.
Суд вважає, що відповідач не з`явився до суду без поважних причин, не подав відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони позивача та його представника, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив що позов підлягає задоволенню за наступним:
Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про права власності від 14 липня 2000 року, реєстраційний номер № 4-00-215089 маємо на праві спільної сумісної власності квартиру АДРЕСА_1 .
12 червня 2019 року випадково ОСОБА_1 , з Інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна стало відомо про існування постанови № 2-1115/10 від 08.12.2010 року винесеного Ленінським ВДВС Харківського міського управління юстиції (на даний час Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м.Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області), якою було накладено арешт на квартиру, частину квартири АДРЕСА_1 за реєстраційним номером обтяження 10586800 , власником якої зазначена ОСОБА_1 .
20 грудня 2019 року, ОСОБА_1 звернулася до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодпогірському та Новобаварському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з заявою про надання інформації щодо постанови № 2-1115/10 від 08.12.2010 року винесеного Ленінським ВДВС Харківського міського управління юстиції та зняття арешту.
У відповіді на звернення ОСОБА_1 , відповідач зазначив, що у зв`язку з перевіркою Автоматизованої системи виконавчого провадження за пошуком « ОСОБА_1 » у відділі відсутні будь які відкриті та завершені виконавчі провадження, в яких було накладено арешт на майно боржника за реєстраційним номером 10586800 в Єдиному реєстрації заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та звернутися до суду щодо зняття арешту відповідно до ст. 59 Закс України «Про виконавче провадження».
Таким чином Ленінським ВДВС Харківського міського управління юстиції помилково винесено постанову № 2-1115/10 від 08.12.2010 року та накладено арешт квартиру, частину квартири АДРЕСА_2 реєстраційним номером обтяження 10586800 в Єдиному реєстрі заборон відчужень об`єктів нерухомого майна.
Окрім цього виділ у натурі частки із майна ( квартири АДРЕСА_1 ), що є у спільній сумісній власності ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , співвласниками не здійснювалося, що також підтверджує той факт, що накладення арешту було помилковим та не можливим.
У зв`язку з помилковим накладенням арешту на квартиру,частину квартири, ОСОБА_1 позбавлена можливості розпорядитися нею на власний розсуд.
Арешт було накладено саме на квартиру, частину квартири АДРЕСА_1 , власником якої зазначена ОСОБА_1 .
Відповідно до частин 1 та 2 ст.321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмеженні його здійсненні, а особа може бути обмежена в здійсненні права власності лише випадках та в порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч.4, 5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів,стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору,витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта,суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення,пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця,зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону,письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6)отримання виконали судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів,якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб,ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів,достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Виходячи зі змісту статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» правом зняти арешт за виконавчим провадженням, яке не перебуває на виконанні відділу або відомості щодо якого відсутні у Єдиному державному реєстрі виконавчих проваджень та Автоматизованій системі виконавчого провадження, державний виконавець не наділений.
Згідно з частинами 2 та 5 статті 60 Закону №606-ХІV у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанови про накладення арешту на майно боржника. Державний виконавець зобов`язаний зняти арешт з рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. У разі наявності письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі якщо витрати, пов`язані із зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано, арешт з майна боржника може бути знято за постановою державного виконавця, що затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Копії постанови державного виконавця про зняття арешту з майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.
Арешт на майно боржника триває значний час, але протягом цього часу не було вчинено жодних виконавчих дій щодо майна, зокрема і не визначено це майно, що вказує на формальність арешту, а не наявність мети, з якою він повинен накладатися відповідно до ч.1 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: для забезпечення реального виконання рішення.
Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадяни володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Відповідно до ст.55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Позивачка не може оскаржити дії(бездіяльність) державного виконавця щодо скасування арешту, оскільки виконавче провадження, у якому було накладено арешт, відсутнє, а тому позивачка звернулась за захистом порушених прав у порядку позовного провадження.
Судом встановлено, що права позивача порушуються, оскільки вона не може розпорядитися належним їй майном через наявність арешту на це майно, за відсутності підстав для арешту, а тому права позивача підлягають судовому захисту у заявлений нею спосіб шляхом зняття арешту з майна.
Відповідно до ст. 1 першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основних свобод людини, кожна сторона має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Оскільки на даний час будь-яких виконавчих проваджень про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 не має і вона не є боржником, наявність інформації в реєстрах про арешт належного їй майна порушенням її права власності, позовні вимоги є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню, оскільки зазначене базується на положеннях ст. 41 Конституції України.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 264-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 15,16,169, 224, 317, 321, 572, 589 Цивільного кодексу України, ст.ст. 50, 59, 60 Закону України "Про виконавче провадження", -
В И Р І Ш И В:
Позов - задовольнити.
Зняти арешт з нерухомого майна за об`єктом обтяження - квартира, частина квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений на підставі постанови № 2-1115/10 від 08.12.2010 року, Ленінським ВДВС Харківського міського управління юстиції зазначений в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова, шляхом подачі апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно до ч. 11 ст. 272 ЦПК України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Є.Б. Ольховський