Справа № 289/330/19
Номер провадження 2/289/55/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2020 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

за відсутності учасників процесу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

04.03.2019 до Радомишльського районного суду Житомирської області надійшла вказана позовна заява ОСОБА_1 , в якій останній просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно.

Ухвалою судді ОСОБА_2 від 09.10.2019, після усунення недоліків позовної заяви, відкрито загальне позовне провадження.

Ухвалою судді Луньової Д.Ю. від 17.10.2019 відмовлено у задоволенні заяви позивача (представника) про відвід судді.

Ухвалою судді Луньової Д.Ю. від 04.11.2019 заяву позивача (представника) про відвід судді залишено без розгляду.

Строк відрядження судді Луньової Д.Ю. закінчився 14.12.2019.

Згідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.12.2019, головуючим суддею у даній справі визначено Сіренко Н.С., яка ухвалою від 24.01.2020 прийняла справу до свого провадження.

Ухвалою від 31.03.2020 заяву ОСОБА_3 про відвід судді по цивільній справі повернуто заявнику.

Ухвалою від 01.04.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 19.05.2020 апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 на ухвалу суду від 31.03.2020 залишено без задоволення.

Ухвалою від 19.06.2020 відмовлено у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 про відвід судді.

Ухвалою від 01.09.2020 заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 про відвід судді залишено без розгляду.

В судове засідання, призначене на 22.09.2020, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи учасники процесу не з`явились.

Від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 до суду надійшла заява про відкладення проведення підготовчого засідання у справі, у зв`язку із введеними карантинними заходами на території країни, які стають на заваді представнику та позивачу з`явитись до суду (том 2 а.с.66-69).

Ухвалою від 22.09.2020 відкладено розгляд справи за клопотанням представника позивача, однак, судом звернуто увагу адвоката на те, що дана справа вже призначена до судового розгляду ухвалою від 01.04.2020, підготовче провадження у справі закрито, роз`яснено позивачу та його представнику положення ч. 4 ст. 212 ЦПК України, відповідно до якої під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Окрім того, суд, роз`яснив позивачу та його представнику, що, відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, суд розглядає справу за відсутності учасника справи або його представника, які були належним чином повідомлені про судове засідання, у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (том 2 а.с.71-72).

Копії ухвали від 22.09.2020 направлено позивачу та його представнику, виклик учасників поновлено (том 2 а.с.73,74,75).

В судове засідання, призначене на 22.10.2020 позивач та його представник не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується довідкою про доставку sms-повідомлення позивачу, яке було відправлено йому на виконання заявки про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою sms-повідомлення (том 1 а.с.7, том 2 а.с.76), та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення представнику позивача (том 2 а.с.77). Представник відповідача також до суду не з`явився.

20.10.2020 від представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 до суду надійшла заява про відкладення проведення підготовчого засідання у справі, у зв`язку із введеними карантинними заходами на території країни, які стають на заваді представнику та позивачу з`явитись до суду (том 2 а.с.81-84).

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, ознайомившись із матеріалами справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

З моменту відкриття провадження у справі (09.10.2019) та до закриття підготовчого провадження у справі, призначення справи до розгляду (01.04.2020) минуло майже шість місяців, з дати призначення справи до судового розгляду та до судового засідання 22.10.2020 більше шести місяців, а з дати пред`явлення позову до суду (04.03.2019) та до судового засідання 22.10.2020 більше ніж півтора роки. В жодне з призначених судових засідань місцевого суду під головуванням судді ОСОБА_5 ні позивач, ні його представник не з`явилися.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Окрім того, ні позивач, ні його представник, зазначаючи, що мають бажання брати участь у судовому засіданні, однак, у зв`язку з епідеміологічною ситуацією в країні не можуть з`явитись до суду, не користуються наданим їм процесуальним правом ч. 4 ст. 212 ЦПК України (учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів). До того ж, суд звертає увагу, що запроваджений карантин не був перешкодою для подачі представником позивача заяв по справі особисто до канцелярії суду.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18.

Таким чином, враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача.

Разом з тим, позивачу необхідно роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257, 259, 260-251, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Забілоцької сільської ради Радомишльського району Житомирської області про визнання права власності на спадкове майно залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Н. С. Сіренко