№ 637/947/20
№ 2/637/297/20
РІШЕННЯ

Іменем України

22 жовтня 2020 року с.м.т. Шевченкове

Шевченківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Островської Н.І.,

за участю секретаря Бутрик Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у с.м.т. Шевченкове Шевченківського району Харківської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , про стягнення аліментів ,-

в с т а н о в и в :

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.

Як підставу позову зазначено, що перебуває з ОСОБА_2 у шлюбі, який 09.11.2002 року зареєстровано. Від шлюбу мають спільну дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказує, що сумісне життя з відповідачем не склалося, внаслідок чого спільно не проживають, шлюбні відносини фактично припинені. У вересні 2020 року до суду нею подано позов про розірвання шлюбу. Дитина проживає з нею в АДРЕСА_4 та перебуває на її утриманні. В силу свого віку дитина потребує повноцінного харчування, одягу, шкільного приладдя, періодичного лікування, тощо. Зазначає, що вона працює офіційно в ТОВ «Гіс Полімер», отримує мінімальну заробітну плату, якої недостатньо для забезпечення дитини усім необхідним. Відповідач зареєстрований в АДРЕСА_5 , але фактично проживає в АДРЕСА_6 , має задовільний стан здоров`я, є працездатним, офіційно ніде не працює, однак утримує домашнє господарство, має нерегулярний (мінливий) дохід за виконання тимчасових та сезонних робіт, які виконує без оформлення трудових угод, інших дітей, непрацездатних батьків не має, аліменти нікому не сплачує, будь-які стягнення на користь третіх осіб за виконавчими документами відсутні. В добровільному порядку відповідач матеріальну допомогу на утримання дитини не надає. Просить стягнути з відповідача на свою користь аліменти на утримання дитини у частці від його доходу у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання позову до суду до досягнення дитиною повноліття.

28.09.2020 року судом направлявся запит щодо підтвердження місця реєстрації відповідача ОСОБА_2 .. Відповідь на запит суду надійшла 06.10.2020 року. Ухвалою судді від 07.10.2020 року провадження по справі відкрито і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Станом на 22.10.2020 року відзив на позов від відповідача до суду не надійшов. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Сторони у судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Позивач позовні вимоги підтримала, наполягала на задоволенні позову. Відповідач позов визнав повністю.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який 09.11.2002 року зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 64 /а.с. 5/.

Від шлюбу мають спільну дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с. 6/.

Сумісне життя у сторін не склалося, внаслідок чого спільно не проживають, протягом останнього місяця шлюбні відносини фактично припинені.

Донька проживає з матір`ю та перебуває на її утриманні.

Позивач працює офіційно в ТОВ «Гіс Полімер», отримує мінімальну заробітну плату.

Відповідач зареєстрований по АДРЕСА_5 /а.с. 11/, але фактично проживає по АДРЕСА_6 /а.с. 11/, має задовільний стан здоров`я, є працездатним, однак офіційно ніде не працює, утримує домашнє господарство, має нерегулярний (мінливий) дохід за виконання тимчасових та сезонних робіт, які виконує без оформлення трудових угод, інших дітей, непрацездатних батьків не має, аліменти нікому не сплачує, будь-які стягнення на користь третіх осіб за виконавчими документами відсутні, тобто має можливість надавати матеріальну допомогу на утримання дитини, яка в силу свого віку потребує матеріальної підтримки батька, повноцінного харчування, одягу, шкільного приладдя, періодичного лікування, тощо.

В добровільному порядку відповідач матеріальну допомогу на утримання дитини не надає.

У відповідності до ч. 1 ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно вимогам ч. 1 - 3 ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом (ч. 1 ст. 183 СК України).

Частиною 5 ст. 183 СК України встановлено, що той з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дитини у частці від його доходу у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання позову до суду до досягнення дитиною повноліття.

Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до ст. 141 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263 - 265, 274 - 279 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 180 - 183 Сімейного кодексу України,-

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.м.т. Шевченкове Шевченківського району Харківської області, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини всіх видів доходів (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подання позову до суду 28.09.2020 року до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 грн..

Рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежів за один місяць підлягає негайному виконанню.

Копію рішення направити сторонам.

Рішення може бути оскаржене в Харківський апеляційний суд через Шевченківський районний суд Харківської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Шевченківський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст. 358 цього Кодексу.

Суддя

Н.І.Островська