КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_________________________
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 359/1329/20 Головуючий у 1-й інстанції суддя: Муранова-Лесів І.В.

20 жовтня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

судді-доповідача - Саліхова В.В.

суддів: Шахової О.В., Вербової І.М.,

секретаря судового засідання: Яворської А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року за заявою ОСОБА_3 про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_3 до Обслуговуючого кооперативу «Сонце», ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , Комунального підприємства «Баришівське бюро технічної інвентаризації», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кошева Валерія Олександрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьова Вікторія Юріївна про визнання недійсним іпотечного договору, визнання договору дарування, витребування та скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до Обслуговуючого кооперативу «Сонце», ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , КП «Баришівське бюро технічної інвентаризації» та просила:

визнати недійсним іпотечний договір, укладений між ОСОБА_4 та ОК «Заміський клуб-Вишеньки» (Обслуговуючого кооперативу «Сонце»), посвідчений та зареєстрований приватним ноіаріусом КМНО Кошевою В.О. за номером 2644 від 17 серпня 2016 року;

визнати недійсним договір про задоволення вимої іпотекодержателя укладений міжОК «Сонце»та ОСОБА_4 , посвідчений та зареєстрований приватним ноіаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 2764 від 23 жовтня 2018 року;

визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 3598 від 29 листопада 2018 року;

визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 3604 від 29 листопада 2018 року;

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6696/2020
визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНОПономарьовою В.Ю. за номером 3596 від 29 листопада 2018 року;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0.18 та. за адресою: Бориспільський район. Вишепківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526. цільове призначення для будівнипгва та обслуговування жилого будинку;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0.1855 та. за адресою: Бориспільський район, Вишепківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525. цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0.18 га, за адресою:Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526 за ОСОБА_2 ;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0.1855 га за адресою: Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525. за ОСОБА_2 ;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район,Вишепківська сільська рада. с. Вишеньки, кадастровим номер :03:005:0576 за ОСОБА_2 ;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0576, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку.

Одночасно до позовної заяви додано заяву про забезпечення позову, в якій ОСОБА_3 просить:

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,18 га, за адресою: Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1855 га, за адресою: Бориспільський район. Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0576, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-зобов`язати ОСОБА_3 сплатити зустрічне забезпечення заяви про забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі - 10 510 грн.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року заяву задоволено.

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,18 га, за адресою : Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку.

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1855 га, за адресою : Бориспільський район. Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку.

Накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0576, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку.

Застосовано зустрічне забезпечення позов, шляхом зобов`язання заявника ОСОБА_3 зарахувати на депозитний рахунок суду суму в розмірі - 10 510 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову. Посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи. Порушення норм процесуального права.

В обґрунтування своїх доводів вказує, що обставини викладені в заяві є надуманими та такими, що не відповідають дійсності.

Зазначає, що оскаржувана ухвала порушує права ОСОБА_2 як добросовісного набувача земельних ділянок. Звертає увагу на те, що так як позивач є членом кооперативу, вона має право претендувати тільки на внески, які були сплачені нею на користь кооперативу. Вказує про відсутність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду. Позивачем не доведено порушення його прав та законних інтересів внаслідок укладення спірних правочинів.

Вказує, що судом не наведено достатніх та належних доказів на підтвердження доцільності та необхідності накладення арешту на нерухоме майно.

Посилається на не співмірність зустрічного забезпечення заходам забезпечення позову, оскільки визначена сума не є достатньою для відшкодування можливих збитків відповідача - 2, які можуть бути спричинені у випадку відмови у позові.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_3 просить ухвалу залишити без змін, скаргу без задоволення. Зазначає, що у разі задоволення позовних вимог, виконання рішення може бути ускладнено, а об`єкти нерухомого майна можуть бути перереєстровані на третіх осіб у результаті чого це спричинить додаткові судові спори.

У судовому засіданні ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 підтримав апеляційну скаргу в повному обсязі з підстав наведених в ній та просив останню задовольнити.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_12 заперечував проти апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце слухання справи, про причини неявки суд не повідомили.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, § 41«Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі викладеного, та враховуючи вимоги ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності інших учасників цивільного процесу.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши наведені в скарзі доводи та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про задоволення заяви, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пред`явлено позов, з якого вбачається, що між сторонами дійсно виник спір, проте обставини викладені в поданій заяві підлягають встановленню у судовому засіданні. Заява про забезпечення позову про накладення арешту на спірне нерухоме майно є співмірною з позовними вимогами, застосування даного способу забезпечення позову не порушує права інших осіб, і тому слід задовольнити подану заяву, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може утруднити виконання рішення суду у разі відчуження вказаного майна.

З таким висновком суду першої інстанції погоджується і колегія суддів, враховуючи наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно роз`яснень, викладених у п. 4Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 №9 вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

На підставі викладеного можливо зробити висновок про те, що накладення арешту на майно, як спосіб забезпечення позовних вимог, може бути застосовано судом не тільки у випадку існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, а й за наявності реальної ймовірності такого відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Звертаючись до суду, заявник належним чином вказав причини, у зв`язку із якими необхідно вжити заходи забезпечення позову та обґрунтував існуванням реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Встановлено, що улютому 2020 року ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до Обслуговуючого кооперативу «Сонце», ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , КП «Баришівське бюро технічної інвентаризації» та просила:

визнати недійсним іпотечний договір, укладений між ОСОБА_4 та ОК «Заміський клуб-Вишеньки» (Обслуговуючого кооперативу «Сонце»), посвідчений та зареєстрований приватним ноіаріусом КМНО Кошевою В.О. за номером 2644 від 17 серпня 2016 року;

визнати недійсним договір про задоволення вимої іпотекодержателя укладений міжОК «Сонце»та ОСОБА_4 , посвідчений та зареєстрований приватним ноіаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 2764 від 23 жовтня 2018 року;

визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 3598 від 29 листопада 2018 року;

визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНО Пономарьовою В.Ю. за номером 3604 від 29 листопада 2018 року;

визнати недійсним договір дарування, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений та зареєстрований приватним нотаріусом КМНОПономарьовою В.Ю. за номером 3596 від 29 листопада 2018 року;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0.18 та. за адресою: Бориспільський район. Вишепківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526. цільове призначення для будівнипгва та обслуговування жилого будинку;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0.1855 та. за адресою: Бориспільський район, Вишепківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525. цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0.18 га, за адресою:Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526 за ОСОБА_2 ;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0.1855 га за адресою: Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525. за ОСОБА_2 ;

скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район,Вишепківська сільська рада. с. Вишеньки, кадастровим номер :03:005:0576 за ОСОБА_2 ;

витребувати з володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район, Вишенківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0576, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку.

Одночасно до позовної заяви додано заяву про забезпечення позову, в якій ОСОБА_3 просить:

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,18 га, за адресою: Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0526, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1855 га, за адресою: Бориспільський район. Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0525, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-накласти арешт на земельну ділянку площею 0,1917 га, за адресою: Бориспільський район, Вишеньківська сільська рада, с. Вишеньки, кадастровий номер :03:005:0576, цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку;

-зобов`язати ОСОБА_3 сплатити зустрічне забезпечення заяви про забезпечення позову шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі - 10 510 грн.

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належать земельні ділянки з кадастровими номерами :03:005:0526, :03:005:0525, :03:005:0576, що підтверджується оригіналами державних актів, які вона надасть в судовому засіданні.

Вказані земельні ділянки були відчуженні без її відома та згоди і тому договори та дії, що стали підставою для відчуження земельних ділянок суперечать вимогам чинного законодавства, оскільки в момент укладання договору іпотеки іпотекодержатель не мав права приватної власності на вказані земельні ділянки.

Зазначає, що вона не надавала свою згоду на укладання договору іпотеки, з урахуванням умов визначених по тексту договору іпотеки. Обслуговуючий кооператив не виконав перед позивачем взятих на себе зобов`язань та порушив всі умови договору про спільну участь у будівництві. Вона не приймала участі у зборах та не надавала згоду на передачу земельних ділянок в іпотеку або надання повноважень щодо представлення інтересів учасників за договором про спільну участь у будівництві, або ж повноваження на розпорядження/відчуження зазначених земельних ділянок.

Також заявник зазначає, що їй не відомо підстави виникнення та умови договору позики, в тому числі не зрозуміла історія найму та підстави за яких цей займ було отримано за рахунок нерухомого майна позивача.Вона участь в жодних зборах учасників не приймала, про укладання договору про задоволення вимог Іпотекодержателя повідомлена не була, свою згоду на його укладання про задоволення вимог іпотекодержателя не надавала.

На дату укладання Договору про задоволення вимог іпотекодержателя Кооператив не мав права власності на вказані земельні ділянки, не мав повноважень розпоряджатись/відчужувати зазначені земельні ділянки.

Договори дарування земельної ділянки були направлені на фіктивний перехід права власності на нерухоме майно до близького родича, з метою уникнення втрати права власності на нерухоме майно, у зв`язку з визнанням договорів іпотеки та задоволення вимог Іпотекодержателем недійсними.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій і з боку відповідача чи інших учасників у справі і тим, щоб забезпечити позивачам реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів г подальшому виконанні такого рішення.

Враховуючи наведене та з метою можливості можливого виконання рішення про задоволення позовних вимог та захисту інтересів позивача, колегія суддів вважає, що наявні підстави для застосування заходів забезпечення позову, оскільки їх невжиття може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

У разі невжиття заходів забезпечення позову у справі може мати місце відчуження нерухомого майна його власником третім особам та відповідна реєстрації права власності третіми особами, що у свою чергу призведе до неможливості поновлення запису про речові права.

За наведеного, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції доводи апеляційної скарги, судом не наведено достатніх та належних доказів на підтвердження доцільності та необхідності накладення арешту на нерухоме майно.

Посилання в апеляційній скарзі на неспівмірність заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 1, 2, ч. 3, 5 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Враховуючи вищевикладене, обставини справи та відсутність доказів викладених у зазначеній нормі права, колегія суддів вважає правильним застосування заходів зустрічного забезпечення в розмірі 10 510 грн.

За наведених обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду відповідає вимогам закону та матеріалам справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи висновки суду не спростовують.

Обґрунтовуючи своє рішення, колегія суддів приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Враховуючи наведені обставини та вимогист. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367-368, 371, 374, 375, 381-384, 389-390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 22.10.2020.

Головуючий: В.В. Саліхов

Судді: І.М. Вербова

О.В. Шахова