Справа № 2322/1429/12
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді: Романової О.Г.,

при секретарі: Соломки Л.М.,

за участі:

заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду по справі № 2333/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів,

в с т а н о в и в:

21.08.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення суду по справі № 2333/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів. Заяву мотивує тим, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 стягнуто з нього на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі ј частини його заробітної плати (доходу), але не менше 30 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно.

На виконання вказаного рішення був виданий виконавчий лист та пред`явлено його до виконання в органи ДВС.

За період з дати винесення рішення суду та по даний час ним було перераховано аліментів на користь ОСОБА_2 в сумі 10567 грн.

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18.03.2020 виключено дані про його батьківство з актового запису про народження № 2 від 06.02.2012 про народження ОСОБА_3 .

Постановою Черкаського апеляційного суду від 19.05.2020 вказане рішення суду залишено без змін.

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15.07.2020 його заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини задоволено. Рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено. Вказане рішення вступило в законну силу 15.07.2020.

Зазначає, що хоча відповідно до положень ч. 2 ст. 445 ЦПК України у справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача, але у даному випадку наявний такий випадок, а саме: позовні вимоги про стягнення з ОСОБА_1 аліментів були заявлені ОСОБА_2 на завідомо неправдивих відомостях, а саме того, що він являється рідним батьком дитини ОСОБА_3 . Вказані відомості про спростування батьківства були доведені ДНК експертизою та рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18.03.2020. Крім того, у вказаній справі № 709/13/19, як ОСОБА_2 , так і свідок її мама ОСОБА_4 підтвердили факт того, що при видачі свідоцтва про народження дитини та внесення відомостей про батька дитини, було здійснено ОСОБА_2 самостійно та без присутності ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладеного просить суд допустити поворот виконання рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 по справі № 2322/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів. В порядку повороту виконання рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 по справі № 2322/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти, які були сплачені в якості аліментів в розмірі 10567 грн.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав та просив задоволити.

Стягувач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про причину неявки суду не повідомила, була належним чином повідомлена про день та час розгляду справи рекомендованим листом.

Представник стягувача ОСОБА_5 за довіреністю ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, у телефонному режимі клопотав про відкладення розгляду справи у зв`язку із його перебуванням на лікарняному, про що працівником апарату Чорнобаївського районного суду Черкаської області була складена телефонограма.

Відповідно до положень ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання рішення може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Суд, радячись на місці, ухвалив: заяву ОСОБА_1 розглядати у відсутності стягувача ОСОБА_2 та її представника, які були належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви. Клопотання представника стягувача ОСОБА_5 за довіреністю ОСОБА_6 , заявлене в телефонному режимі, про відкладення розгляду справи, не може, на думку суду, бути підставою для відкладення розгляду справи, оскільки доказів поважності причин неявки представником, до початку судового засідання, надано не було. 05.10.2020 судове засідання за вказаною заявою було відкладено за клопотанням ОСОБА_6 в якій останній просив суд відкласти розгляд справи задля надання йому можливості належним чином підготуватися до розгляду справи та подати відзив на заяву. Станом на час розгляду справи відзив на заяву ні стягувачем, ні її представником поданий не був, хоча судом вживалися достатні заходи щодо забезпечення права стягувача на подання відзиву та доказів, а саме: розгляд справи був відкладений на достатній для підготовки до судового засідання час.

Заслухавши пояснення заявника ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 444 ЦПК України, суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Згідно ч. 9 ст. 444 ЦПК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони (ч. 5 ст. 444 ЦПК України).

Оскільки рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15.07.2020, яким було скасовано рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 16.05.2012 про стягнення аліментів за нововиявленими обставинами та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог про стягнення аліментів на утримання дитини, не було вирішено питання про поворот виконання рішення, заява відповідача ОСОБА_1 про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Положеннями ч. 10 ст. 444 ЦПК України передбачено, що заява про поворот виконання рішення може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Рішення про відмову у стягненні аліментів на утримання неповнолітньої дитини було ухвалено судом 15.07.2020, а тому заява про поворот виконання рішення про стягнення аліментів була подана заявником ОСОБА_1 в межах передбаченого Законом однорічного терміну.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала. Як наголошено в Рішенні Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац десятий пункту 9 мотивувальної частини).

Положеннями ч. 2 ст. 445 ЦПК України передбачено, що у справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Отже, аналіз зазначеної норми дає підстави дійти висновку про те, що добросовісність набувача у справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин презюмується, однак закон встановлює два виключення із цього правила: по-перше, якщо рішення було обґрунтоване на підроблених документах ; по-друге, на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Обґрунтовуючи свої вимоги про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на неповнолітню дитину ОСОБА_3 , позивач посилалася на те, що відповідач є батьком вказаної неповнолітньої дитини. До позовної заяви поданої до суду 18.04.2012 позивач додала копію свідоцтва про шлюб, відповідно до відомостям якого сторони зареєстрували шлюб 01.09.2011 та копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , відповідно до відомостям якого остання народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , в графі «батько» зазначений ОСОБА_1 , в графі «мати» - ОСОБА_2 .

Отже, на час ухвалення рішення по справі № 2322/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментівназвані акти цивільного стану були чинними та не анульовані в передбаченому законом порядку.

Зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 , а саме: в частині виключення даних про батьківство ОСОБА_1 , були внесені лише рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18.03.2020, яке набрало законної сили 19.05.2020.

Посилання заявника ОСОБА_1 у заяві про поворот виконання рішення суду про те, що позовні вимоги про стягнення з нього аліментів були заявлені ОСОБА_2 на завідомо неправдивих відомостях, оскільки ОСОБА_2 на час подання до суду позовної заяви про стягнення аліментів достовірно знала, що він не є батьком дитини, на думку суду, не може бути покладено в основу судового рішення з наступних підстав.

Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18.03.2020 були задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини. Виключені дані про батьківство ОСОБА_1 з актового запису про народження № 2 від 06.02.2012 про народження ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Лихоліти Чорнобаївського району Черкаської області, вчиненого виконавчим комітетом Лихолітської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області.

Аналізуючи зміст вказаного рішення судом встановлено, що предметом доказування у вказаній справі було встановлення відсутності кровного споріднення, а відповідно і родинного зв`язку між позивачем та дитиною ОСОБА_3 , що було підтверджено висновком Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 25.10.2019 № 103-286-2019 та факт не обізнаності відповідача про те, що він не є батьком дитини на момент реєстрації народження дитини.

На думку суду, пояснення відповідачки ОСОБА_2 надані в судовому засіданні про те, що вона особисто повідомляла позивача перед весіллям про те, що він не є батьком майбутньої дитини, а отже остання знала, що відповідач не є батьком дитини, не може носити преюдиційний характер під час розгляду заяви про поворот виконання рішення суду, оскільки вказаний факт не був предметом доказування по справі, а отже не досліджувався та не встановлювався судом.

Також не можуть носити преюдиційний характер покази свідка ОСОБА_4 , яка є матір`ю відповідача ОСОБА_2 , оскільки суд, під час розгляду справи про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини, оцінив вказані покази критично, враховуючи те, що остання є матір`ю відповідача та обставини по справі їй відомі лише зі слів доньки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями статей 77-80 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно з частиною четвертою статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, аналізуючи вищевикладене можливо зробити висновок про те, що преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивості преюдиціальності.

Відповідно до ст. 3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно зі ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Положеннями ч. 2 ст. 445 ЦПК України також передбачені особливості повороту виконання рішення суду по окремим категоріям справ, враховуючи їх соціальне навантаження, одним із яких є справи про стягнення аліментів.

А тому враховуючи, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, що висновки суду про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на дитину ґрунтувалися на підроблених ОСОБА_2 документах або наданих нею завідомо неправдивих відомостях, враховуючи позитивний обов`язок держави щодо найкращого забезпечення інтересів дитини, суд приходить до висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 260, 261, 354, 444 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду по справі № 2333/1429/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через відповідний суд.

Повний текст ухвали виготовлений 26.10.2020.

Суддя О.Г. Романова