УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23.10.2020 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Дубровий І.А. (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Університетська, буд. 132А, оф. 409) до ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ), третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Друга Херсонська державна нотаріальна контора (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Рішельєвська, буд. 21) про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування, -

встановив:

27.08.2020 року представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача, у якій просив: встановити факт спільного проживання позивача з ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу понад п`ять років (з листопада 1997 року до моменту смерті ОСОБА_3 23.07.2020 року); визнати за позивачем право власності (на праві спільної сумісної власності подружжя) на: Ѕ квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; Ѕ приміщення підвалу, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_4 ; антикварне майно на суму 215 325, 00 грн.; покласти судові витрати на відповідача.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи,

За інформацією отриманою судом 21.10.2020 року з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 22.10.2020 року, відповідач зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання(перебування) фізичної особи відповідача.

Розглянувши матеріали позовної заяви, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Позивачем всупереч п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача.

Всупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить зазначення ціни позову.

За приписами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009р.«Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Всупереч вказаним вимогам, позивач не заявляє позовних вимог до відповідача, у зв`язку із чим не зрозуміло у чому саме полягає невизнання, порушення чи оспорювання права позивача відповідачем.

За приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, ч. 2 ст. 78 ЦПК України встановлено, що обставини, які можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Всупереч вказаним вимогам цивільно-процесуального закону доказів на підтвердження того, що померлий ОСОБА_3 був власником спірного рухомого та нерухомого майна, яке складає спадкову масу, позивачем не надано.

Відповідно до ч. 4 ст.177ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 12 постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що позивачем заявлено як вимогу немайнового характеру так і вимоги майнового характеру.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» та станом на 1 січня 2020 року становить 2102 гривні. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 840,80 грн. (2102, 00 х 0.4) та не більше 10 510, 00 грн. (2102 х 5).

Звертаю увагу, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України№ 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

До позовної заяви не долучено доказів на підтвердження дійсної вартості нерухомого та рухомого майна, право власності на яке просить визнати позивач, станом на дату звернення до суду з позовом.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості як об`єктів рухомого так і об`єктів нерухомого майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про вартість нерухомого майна та рухомого майна, на підставі чого визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати суду уточнену позовну заяву та докази на підтвердження усунення виявлених недоліків, у кількості примірників з додатками і копіями, які відповідають кількості учасників справи.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Дубровий І.А. (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Університетська, буд. 132А, оф. 409) до ОСОБА_2 (РНОКПП невідомий, місце реєстрації: АДРЕСА_2 ), третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Друга Херсонська державна нотаріальна контора (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Рішельєвська, буд. 21) про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та визначення частки померлого у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу (представнику позивача).

Надати позивачу (представнику позивача) строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах