Провадження № 2/761/2786/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01 квітня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Саадулаєва А.І.,

при секретарі Бєляєвій О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

встановив:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Піхур О.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08 серпня 2019 року відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, встановлено процесуальні строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29 жовтня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу справи № 01-08-293 від 14 січня 2020 року, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передані на розгляд судді Саадулаєва А.І.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 січня 2020 року цивільну справу прийнято до провадження судді Саадулаєва А.І.

Позивач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом, посилаючись на те, що 28 березня 2015 року між позивачем та відповідачем Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції у Київській області було зареєстровано шлюб, про що складено актовий запис №42 від 28.03.2015 року та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 .

Позов мотивовано тим, що сімейне життя не склалося. Подружжя тривалий час проживає окремо, дітей немає. Сторони шлюбно-сімейних відносин не підтримують, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету та коштів не мають. У зв`язку з цим позивач вважає, що збереження шлюбу є неможливим та суперечитиме її інтересам.

На підставі викладеного позивач просить суд розірвати шлюб між сторонами.

В судове засідання позивач не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи у її відсутності, проти заочного рішення суду не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Своїм правом на подання відзиву не скористався.

Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи, то відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого 28 березня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції у Київській області вбачається, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 28.03.2015 р. актовий запис №42 від 28.03.2015 року (а.с. 3).

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки сторони фактично сімейних відносин не підтримують. Судом встановлено, що сторони шлюбні відносини не підтримують, що свідчить про тривалість і стійкість конфлікту між ними та остаточний розпад сім`ї.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб.

Приймаючи до уваги відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає, що причини, що спонукають його наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263, 265, 268, 280-283 ЦПК України, суд,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції у Київській області 28 березня 2015 року, по що складено актовий запис №42 від 28.03.2015 року та видано свідоцтво, про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: