Справа № 468/174/20-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13.04.2020 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., секретаря - Хижняк К.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Привільненської сільської ради Баштанського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в заяві зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 , яка постійно проживала в АДРЕСА_1 . Баба проживала разом із матір`ю позивача ОСОБА_3 за вищевказаною адресою по день смерті матері ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті баби ОСОБА_2 , відкрилася спадщина на спадкове майно. В той час позивачу не було відомо, що баба отримала за життя сертифікат на право на земельну частку пай в 1997 році, але в послідуючому не отримала державного акту на земельну ділянку. В 2016 році позивачу зателефонували з Привільненської сільської ради та повідомили, що на сьогодні земельна ділянка бабусі числиться як не витребуваний пай і тому запропонували оформити спадщину після смерті баби, оскільки сільська рада може визнати спадщину відумерлою, як не витребувана земельна частка (пай). Позивач звернулася до нотаріуса стосовно наміру оформити спадщину на спадкове майно після смерті баби та встановити які саме необхідно зібрати документи. Нотаріусом було надано перелік необхідних документів для оформлення спадщини та надати докази родинних відносин. Зібравши всі необхіднідокументи, звернулася до приватного нотаріуса Остапенко І.С. щодо оформлення спадкових прав на право на земельну частку (пай) за законом після смерті баби - ОСОБА_2 , але нотаріусом було надано роз`яснення стосовно пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки на день смерті баби вона не проживала разом з нею, і у строк, встановлений законодавством, нею не було подано заяви про прийняття спадщини, відтак вважається такою особою, що спадщину не прийняла. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з тим що, що пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з`явилася, до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та підтримання позову.

Представник відповідача до суду не з`явився, надавши заяву про визнання позову та слухання справи у відсутність представника.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 , витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян №5, №1, № НОМЕР_2 , свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , довідку від 05.04.2016р., сертифікату на право на земельну частку (пай), копію постанови про відмови у вчиненні нотаріальної дії від 24.01.2020р., відповідь Баштанської державної нотаріальної контори від 20.02.2020р., 04.03.2020р. інформаційну довідку №59507907, №59693427), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач тривалий час не знала про наявність спадкового майна, не була юридично обізнаною, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1221, 1270 ч. 1, 1272 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів із дня його проголошення безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду .

СУДДЯ: