Справа № 487/1797/20
Провадження № 2/487/1414/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2020 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва в складі головуючого судді Сухаревич З.М., за участю секретаря судового засідання Дорош В.В., розглянувши в судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва заяву ОСОБА_1 про відвід судді,

ВСТАНОВИВ:

13 квітня 2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді, яка передана судді 21 квітня 2020 року, у зв`язку з перебуванням судді у відпустці.

Заява мотивована тим, що з моменту отримання позову суд ніяким чином не відреагував на те, що відбувається зловживання правом, яке полягає в тому, що позивачем ОСОБА_2 подано такий же самий позов до тієї ж сторони за тим же предметом спору, про що вона зазначала в своїй заяві від 30.03.2020.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Розглядаючи заяву про відвід, суд дійшов наступного.

Відповідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Розглядаючи кожну конкретну судову справу (здійснюючи правосуддя) судді самостійно визначають коло законодавства, що регулює спірні правовідносини, застосовують його, здійснюють його тлумачення, вирішують питання про розгляд заяв та клопотань учасників судового процесу та надають правову оцінку обставинам справи на підставі саме внутрішнього переконання, що ґрунтується на приписах закону. Крім того, законом встановлено право учасників судового процесу на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення у випадку незгоди з прийнятим судовим рішенням з мотивів саме невірного застосування матеріального чи (або) процесуального права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Волков проти України" (Заява N21722/11) від 09.01.2013 було зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

У рішенні по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 (Заява N33949/02) Європейський суд з прав людини зауважив, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного; стосовно об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Натомість, обставини, які зазначає заявниця, не можуть свідчити про упередженість судді. Доводи заяви про відвід судді ґрунтуються на суб`єктивних переконаннях заявниці.

Так, 27 березня 2020 року до Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , в якій просить визнати правочин - мирову угоду від 26.06.2013 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про відмову ОСОБА_2 від позовних вимог щодо стягнення боргу з ОСОБА_1 та визнання за ОСОБА_2 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 удаваним та застосувати наслідки недійсності правочину у вигляді застосування прав та обов`язків сторін за договором купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 .

30 березня 2020 року до суду надійшли додаткові пояснення ОСОБА_1 , згідно яких позивач зловживає правом, оскільки позов подано до Центрального суду, до тих же сторін, за тим же предметом спору позови по справі № 490/1673/20, по справі №490/1462/20, по справі №490/1639/20, по справі №490/1869/20.

21 квітня 2020 року суддею відмовлено у відкритті провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України.

Отже, за відсутності інших належних та допустимих доказів, говорити про недотримання принципу неупередженості, оперуючи лише такими формальними ознаками є передчасним.

Відтак, заявлений відвід судді Сухаревич З.М. - є необґрунтованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36, 37, 40, 260-261, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву про відвід судді Сухаревич З.М. у справі № 487/1797/20 визнати необґрунтованою та передати її на розгляд іншому судді, у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя З.М. Сухаревич