справа №619/3311/20
провадження №2/619/972/20
15 жовтня 2020 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Кононихіної Н.Ю.
за участю секретаря судового засідання - Булах С.М.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Дергачі
цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до Русько-Лозівської сільради Харківської області «про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно спадкоємцем за законом», де в третій особі є садове товариство «Зорі» Дергачівського району Харківської області
Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської Ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 , що належала померлій на підставі Державного акту про право приватної власності на землю від 29 жовтня 1998 року, виданого Русько-Лозівською сільрадою народних депутатів Дергачівського району Харківської області та зареєстрованого в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1469с.
Спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини був її чоловік ОСОБА_3 , згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 9 квітня 1969 року Палацом одруження м. Харкова, актовий запис №1891, який був зареєстрований та проживав на момент смерті дружини разом із нею у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_3 не звертався до нотаріальної контори для отримання спадщини після смерті дружини, оскільки вважав, що вже фактично прийняв спадщину, оформити документи про прийняття спадщини не встиг, тобто спадок після смерті дружини прийняв фактично.
ОСОБА_3 , брат позивача ОСОБА_1 - помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживав після смерті дружини в АДРЕСА_2 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Полівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №20.
квартири, що розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів, однак, документи про право власності відсутні.
Спадкоємцем другої черги за законом є рідна сестра померлого по матері - ОСОБА_1 , т.я. померлий на момент смерті постійно проживав у її будинку за місцем її реєстрації у АДРЕСА_2 , де і помер. Тому позивач звернулась до 5-ї Харківської нотаріальної конторі із заявою про прийняття спадщині. Однак, в оформленні спадкових прав після смерті брата їй було відмовлено, т.я. відсутні документи про факт родинних відносин між померлим спадкодавцем та спадкоємцем ОСОБА_1 та роз`яснено про можливість звернення до суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем, на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого строку він не заявив про відмову від спадщини.
Тому позивач наголосила, що ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_3 по матері, а отже є спадкоємницею другої черги в порядку спадкування за законом. Однак, свідоцтво про народження брата, де матір`ю вказана їх мати ОСОБА_5 відсутнє. У судовому засіданні дані обставини можуть підтвердити свідки та фотоматеріали їх сім`ї, які надані до справи.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.
Відповідно до змісту ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом та згідно вимог ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як передбачено ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця.
Тому позивач просила встановити юридичний факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є рідним братом по матері ОСОБА_1 , яка є його сестрою;
Що стосується квартири, що розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів - документи про право власності відсутні, тому позивач просила в цій частині залишити позов без розгляду. Ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 06.10.2020 в цій частині позов про визнання права власності на спадкове майно - залишено без розгляду.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник не з`явилися, сповіщені про дату, час та місце розгляду справи, просили розглядати справу за їх відсутності, тому суд розглядає справу у відсутності позивача та її представника, на тих доказах, які надані до судового засідання.
В судове засідання представник відповідача Русько-Лозівської сільради Дергачівського району Харківської області не з`явився, сповіщений про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки не повідомив, тому суд вважає його неявку з неповажної причини, розглядає справу у заочному порядку на тих доказах, які є у матеріалах справи.
В судове засідання представник третьої особи СТ «Зорі» не з`явився, сповіщений про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки не повідомив, тому суд вважає його неявку з неповажної причини, розглядає справу у заочному порядку на тих доказах, які є у матеріалах справи.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 , що належала померлій на підставі Державного акту про право приватної власності на землю від 29 жовтня 1998 року, виданого Русько-Лозівською сільрадою народних депутатів Дергачівського району Харківської області та зареєстровано в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 1469с.
Спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини був її чоловік ОСОБА_3 , згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 09 квітня 1969 року Палацом одруження м. Харкова, актовий запис №1891, який був зареєстрований та проживав на момент смерті дружини разом із нею у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_3 не звертався до нотаріальної контори для отримання спадщини після смерті дружини, оскільки вважав, що вже фактично прийняв спадщину, оформити документи про прийняття спадщини не встиг та помер,тобто спадок після смерті дружини прийняв фактично.
ОСОБА_3 , брат позивача ОСОБА_1 - помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійно проживав після смерті дружини в АДРЕСА_2 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого виконавчим комітетом Полівської сільської ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №20.
квартири, що розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів, однак, документи про право власності відсутні.
Спадкоємцем другої черги за законом є рідна сестра померлого по матері - ОСОБА_1 , т.я. померлий на момент смерті постійно проживав у її будинку за місцем її реєстрації у АДРЕСА_2 , де і помер, що підтверджено ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 10 червня 2019 року. Тому позивач звернулась до 5-ї Харківської нотаріальної конторі із заявою про прийняття спадщині. Однак, в оформленні спадкових прав після смерті брата їй було відмовлено, т.я. відсутні документи про факт родинних відносин між померлим спадкодавцем та спадкоємцем ОСОБА_1 та роз`яснено про можливість звернення до суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем, на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого строку він не заявив про відмову від спадщини.
У судовому засіданні встановлено згідно ст. 315 ЦПК України, що ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_3 по матері, а отже є спадкоємцем другої черги в порядку спадкування за законом. Однак, свідоцтво про народження брата, де матір`ю вказана їх мати ОСОБА_5 відсутнє, що підтверджено довідкою від 26.02.2020 про відсутність архівних даних Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). У судовому засіданні дані обставини родинних відносин між померлим спадкодавцем та позивачем - підтвердили свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та фотоматеріали їх сім`ї, які надані до справи.
Згідно ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України.
Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.
Відповідно до змісту ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом та згідно вимог ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і а обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як передбачено ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом ч. 1 ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним.
Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою (ст. 392 ЦКУ).
Тому суд встановлює юридичний факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: що померлий 09 червня 2019 року ОСОБА_3 є рідним братом по матері ОСОБА_1 , яка є його сестрою;
визнає за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом другої черги на спадкове майно: у вигляді земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської Ради, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 ;
Що стосується квартири, яка розташована у АДРЕСА_1 , та знаходиться у житлово-будівельному кооперативі «Велетень», та належала померлому на підставі довідки ЖСК «Велетень» від 09.01.1998 про повну сплату пайового внеску у розмірі 4387,75 рублів - документи про право власності відсутні, тому ухвалою Дергачівського райсуду Харківської області від 06.10.2020 в цій частині позов про визнання права власності на спадкове майно у вигляді спірної квартири - залишено без розгляду.
Керуючись статтями 10,12,13,76-78,259 ЦПК України, суд
Встановити юридичний факт родинних відносин між фізичними особами, а саме: що померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 є рідним братом по матері ОСОБА_1 ,яка є його сестрою.
Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом другої черги після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 - на спадкове майно у вигляді:
земельної ділянки площею 0,054 га, що розташована на території Русько-Лозівської сільської ради,Дергачівського району Харківської області, Садове товариство «Зорі» для ведення садівництва, ділянка № НОМЕР_2 ;
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня оголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н. Ю. Кононихіна