Справа № 138/3251/19
Провадження № 22-ц/801/849/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Цибульський О. Є.
Доповідач:Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 квітня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

головуючого, судді-доповідача Стадника І.М.,

суддів: Войтка Ю.Б., Міхасішина І.В.,

розглянув в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02 березня 2020 року, постановлену суддею Цибульським О.Є., повний текст якої складено цього ж дня

в справі №138/3251/19

за позовом ОСОБА_1 (позивач)

до ОСОБА_2 (відповідач)

про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до міськрайонного суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02 березня 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надано термін для примирення строком на три місяці до 02 червня 2020 року і до закінчення зазначеного строку провадження по справі зупинене.

Не погодившись із ухвалою позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права просила її скасувати.

Доводи апеляційної скарги полягають в тому, що надання строку на примирення було недоцільним, оскільки вони з відповідачем досить тривалий час не підтримують жодних стосунків, і позивач має намір створити сім`ю з іншим чоловіком. Зазначила, що вжиття заходів щодо примирення подружжя не є обов`язком суду, а його правом.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм правом подання відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направив.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції - частина 3 статті 360 ЦПК України.

Згідно з частиною 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала, що оскаржується позивачем, входить до переліку визначеного статтею 369 ЦПК України.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність постановленої ухвали, колегія суддів дійшла до висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги з таких підстав.

ОСОБА_1 звернулась до Могилів-Подільського міськрайонного суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, а тому з весни 2019 року вони проживають окремо. Вважає, що сім`я розпалась і зберегти її не є можливим, а тому просила розірвати шлюб, укладений із ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того зазначила, що у шлюбі у них з відповідачем народилось двоє дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02 березня 2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надано термін для примирення строком на три місяці до 02 червня 2020 року і до закінчення зазначеного строку провадження по справі зупинене.

Постановляючи оскаржувану ухвалу та зупиняючи провадження у справі суд першої інстанції врахував обставини справи та заявлене відповідачем клопотання.

Висновок суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, а доводи апеляційної скарги його не спростовують.

Так, згідно з статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Зазначеній нормі матеріального права відповідає положення процесуального закону - частина 7 статті 240 ЦПК України, відповідно до якої у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 10 Постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене частиною 1 статі 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей.

При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Враховуючи обставини справи, а саме те, що відповідач заперечував проти розірвання шлюбу й подав клопотання про надання строку на примирення, сторони перебували в шлюбі 18 років, мають двох неповнолітніх дітей, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про надання строку на примирення та зупинення провадження у справі в зв`язку з цим.

Пунктом 4 частини 1 статті 251 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Згідно з п. 3 ч. 1 статті 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини першої статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.

Враховуючи обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду про надання строку для примирення та у зв`язку з цим зупинення провадження по справі, зважаючи на наявність у подружжя малолітніх дітей, заперечення позовних вимог відповідачем та його бажання зберегти сім`ю.

Доводи апеляційної скарги про те, що сторони тривалий час не підтримують стосунків, та бажання позивача створити сім`ю з іншим чоловіком, відхиляються колегією суддів, оскільки вказана ухвала підлягає оскарженню лише в частині зупинення провадження, а не самої доцільності надання строку для примирення подружжя.

Таким чином, суд першої інстанції постановив ухвалу з додержанням норм процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційних скарг без задоволення, а судового рішення без змін.

Враховуючи викладене вище, керуючись статтями 367, 368, 375, 382, 384 ЦПК України, Суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 02 березня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий І.М. Стадник

Судді Ю.Б. Войтко

І.В. Міхасішин