Пров. №2/766/174/20
12 жовтня 2020 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Казеєва Ю.В., з участю представника позивача Кізім Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань міського суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "Херсонобленерго" до ОСОБА_1 про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та збитків,
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07 грудня 2018 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд.
01.02.2019 року представником відповідача подано до суду заяву про залучення доказів по справі.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, представником відповідача подано клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Матеріали справи відзив відповідача на позов не містять, а відтак, зі згоди представника позивача суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення.
Суд, заслухавши вступне слово представника позивача, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики, від 04 травня 2006 року № 562. Вказані правовідносини є договірними.
10 жовтня 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» та ОСОБА_1 було укладено Договір про постачання електричної енергії №2959, згідно з умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок останнього, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами Договору.
Відповідно до пункту 1 Договору постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з дозволеною потужністю 40.00 кВТ, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору (арк. справи 21-25).
Відповідно до Додатку №5 до договору про постачання електроенергії №2959 від 10.10.2016 року про перелік об`єктів споживача та точок обліку активної електроенергії є будівлі та споруди за адресою: АДРЕСА_1 , приєднана потужність 40 кВт, № електролічильника №0348749 показники 111673,3, тип електролічильника НІК 2301 АП1 (арк. справи 31).
03 серпня 2018 року між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством «Херсонобленерго» укладено Додаткову угоду №1 до Договору про постачання електричної енергії №2959 від 10.10.2016 року у зв`язку зі збільшенням потужності об`єкту: будівлі та споруди, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 домовились внести в Договір №2959 від 10.10.2016 року про постачання електричної енергії відповідні зміни та доповнення, так у п.1 Договору зазначено, що постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з сумарною дозволеною потужністю 110,00 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору (арк. справи 37).
Відповідно до Додатку №3 до Додаткової угоди від 03.08.2018 року Додаток №5 договору про постачання електроенергії №2959 від 10.10.2016 року про перелік об`єктів споживача та точок обліку активної електроенергії є будівлі та споруди за адресою: АДРЕСА_1 , приєднана потужність 110 кВт, № електролічильника №8787285, тип електролічильника НІК 2303 АРТ.1000.М.11 (арк. справи 40).
31 березня 2017 року працівниками АТ «Енергетична компанія «Херсонобленерго» був складений акт № 130927 про порушення п. 10.2.26 ПКЕЕ, а саме: пошкодження приладу обліку виявлено пошкодження, тріщина кожуху електролічильника в верхній частині пломбувального гвинта, також верхня та нижня частини приладу обліку, з`єднані в верхній частині лічильника клейковою речовиною. В нижній частині лічильника дана речовина відсутня. Акт складно згідно п. 6.41 ПКЕЕ. В акті зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту буде проводити засідання 11.04.2017 року з 14-00. Споживач повідомлений про свої права та внесення зауважень, заперечень до складеного акту. Акт містить підпис ОСОБА_2 та відмітку про відсутність зауважень до акту (арк справи 47).
Відповідно до рахунку-фактури №1037 від 12.06.2018 року вартість експертного дослідження становить 506,52 грн. (арк. справи 53).
Згідно Висновку експертного дослідження №3-ТР/Д від 21.06.2018 року, наданого Херсонським науково-дослідним Експертно-криміналістичним центром МВС України, електролічильник НІК 2301АП1 зав. №0348749, містить механічні пошкодження у вигляді тріщин полімерного матеріалу в каналах для пломбувальних гвинтів кріплення. Характер описаних слідів свідчить про те, що тріщини полімерного матеріалу в каналах пломбувальних гвинтів кріплення утворились внаслідок прикладення на вказані ділянки лічильника механічного зусилля, яке перевищує максимальну опірність полімеру до руйнування (арк. справи 56-67).
АТ "Херсонобленерго" направлялось на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) запрошення на комісію на 21.08.2018 року щодо розгляду акту №130927, згідно даних поштового відправлення дане запрошення було отримано ОСОБА_1 16.08.2018 року особисто, про що свідчить його підпис на поштовому повідомленні (арк. справи 48).
23.09.2018 року на адресу ОСОБА_1 АТ "Херсонобленерго" направлено витяг з протоколу засідання комісії та рахунок до сплати. Даний лист отримано ОСОБА_1 25.09.2018 року, про що свідчить його підпис на поштовому повідомленні (арк. справи 49).
Відповідно до Висновку, затвердженого в.о. Генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» Курдюмовим М.К., на підставі результатів експертної повірки 3-х фазного електролічильника електричної енергії типу НІК 2301АП1, заводський №0348749, який належить ОСОБА_1 , останній придатний до використання (арк. справи 88).
Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.
Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Також, дана стаття виокремлює серед правопорушень порушення правил користування енергією, пошкодження приладів обліку тощо.
Відповідно до ч.ч.2, 3, 4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.
Підстави та порядок складання актів про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 8.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії.
У відповідності до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.
Згідно ч. 1 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» порушеннями на ринку електричної енергії є пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку.
Пунктом 6.40 ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення працівниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії, зокрема, пошкодження розрахункових засобів обліку, перерахунок електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.
Відповідно до частин першої, другої пункту 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якої споживач отримує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих ПКЕЕ та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Згідно з пунктом 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Пунктом 1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією передбачено, що вона застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується.
Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення, зокрема, такого порушення ПКЕЕ, як пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо) пп. 3 п.2.1 Методики.
Актом про заміну приладів обліку і актом про опломбування №178625 (арк. справи 45) підтверджено споживачем ОСОБА_1 , що у встановленого лічильника цілісний корпус, лічильник закріплено на 3 гвинти.
31.03.2017 р. у присутності представника споживача ОСОБА_3 виявлено порушення п.10.2.26 ПКЕЕ пошкодження приладу обліку, а саме при перевірці приладу обліку виявлено пошкодження тріщина кожуху елкролічильника у верхній частині пломбирувального гвинта, також верхня та нижня частина приладу обліку з`єднані в верхній частині лічильника клійковою речовиною. В іншій частині лічильника данна речовина відсутня. Відповідний акт складено згідно п.6.47 ПКЕЕ (арк. справи 46), акт підписаний представником споживача без зауважень.
Пошкодження приладу обліку підтверджено висновком експертного дослідження №3-ТР/Д від 21.06.2018 року, складеного Херсонським науково-дослідним Експертно-криміналістичним центром МВС України, відповідно до якого електролічильник НІК 2301АП1 зав. №0348749, містить механічні пошкодження у вигляді тріщин полімерного матеріалу в каналах для пломбувальних гвинтів кріплення, характер описаних слідів свідчить про те, що тріщини полімерного матеріалу в каналах пломбувальних гвинтів кріплення утворились внаслідок прикладення на вказані ділянки лічильника механічного зусилля, яке перевищує максимальну опірність полімеру до руйнування.
Висновок, затверджений в.о. Генеральним директором ДП «Херсонстандартметрологія» Курдюмовим М.К. на підставі результатів експертної повірки 3-х фазного електролічильника електричної енергії типу НІК 2301АП1, заводський №0348749, який належить ОСОБА_1 , свідчить про придатність лічильника до використання та не спростовує наявність пошкоджень лічильника.
Суд звертає увагу на те, що встановлено саме порушення у вигляді пошкодження приладу обліку та саме за це правопорушення здійснено донарухванння на підставі Методики. Можливість подальшого використання лічильника не спростовує наявність в ньому пошкоджень.
Розмір донарухувань відповідачем не оскаржується.
Частиною 1 ст. 623 ЦК України встановлено, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:
1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Для відновлення свого права, позивачем проведено експертне дослідження, вартість якого склала 506,52 грн.
Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст.141 ЦПК України, на користь позивача з відповідача підлягають стягненню сплачені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 16 жовтня 2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 76-81, 141, 263, 264-265, 280-282 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства "Херсонобленерго" до ОСОБА_1 про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ та збитків задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства «Херсснобленерго» (код юридичної особи 05396638, місцезнаходження: м.Херсон, вул. Пестеля, 5) на рахунок зі спеціальним режимом використання № НОМЕР_3 у філії Херсонського ОУ АТ «Ощадбанк» № 10021 МФО 352457 17868,94 грн. (сімнадцять тисяч вісімсот шістдесят вісім грн. дев`яносто чотири коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (код юридичної особи 05396638, місцезнаходження: м.Херсон, вул. Пестеля, 5) на поточний рахунок № НОМЕР_4 у ТВБВ № 10021/01 ФХОУ АТ «Ощадбанк» МФО 352457 за проведення експертизи лічильника НІК 2301 АП 1 зав. № 0348749 - 506,52 грн. (п`ятсот шість грн. п`ятдесят дві коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований АДРЕСА_3 ) на користь Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (код юридичної особи 05396638, місцезнаходження: м.Херсон, вул. Пестеля, 5) на поточний рахунок № НОМЕР_4 у ТВБВ № 10021/01 ФХОУ АТ «Ощадбанк» МФО 352457 судові витрати 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві грн. 00 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Згідно загального порядку оскарження, рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус