У х в а л а

19 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 363/1698/17-ц

провадження № 61-14927 ск 20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 09 вересня 2020 року у справі

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

У березні 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 , що належить відповідачу на праві спільної сумісної власності; заборонити державному реєстратору управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Луганській області здійснювати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо зміни учасника та кінцевого бенефіціара товариства з обмеженою відповідальністю «Кіт Агро», єдиним учасником і власником якого є відповідач.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30 березня

2020 року у задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2020 року апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 30 березня

2020 року скасовано. У задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено з інших правових підстав.

11 жовтня 2020 року до Верховного Суду (згідно з вхідним штампом Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду «Скриня») подано касаційну скаргу, в якій заявник просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, прийняти нову постанову про задоволення заяви про забезпечення позову.

До касаційної скарги заявником додано клопотання про поновлення строку

на касаційне оскарження судового рішення. На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження заявник посилається на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст постанови суду апеляційної інстанції він отримав 14 вересня 2020 року, надавши відповідні докази.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку

на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судових рішень заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції

до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Разом з тим, у касаційній скарзі фізична особа-підприємець ОСОБА_1 порушує клопотання про звільнення його від сплати судового збору,

з посиланням на пункт 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження скрутного майнового стану, заявник надав копію податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за 2019 рік.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж

до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи

за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними

чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені заявником доводи та надані докази не дають достатніх підстав для звільнення його від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У задоволенні клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити, оскільки ним

не надано достатніх доказів на підтвердження його майнового стану.

У зв`язку з наведеним заявникові потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102 грн, то особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити 2 102 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК

у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи,

що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про

що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення задовольнити.

Поновити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду

від 09 вересня 2020 року.

У задоволенні клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 09 вересня 2020 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 16 листопада

2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Б. І. Гулько