Ухвала

13 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 704/29/18

провадження № 61-6104ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тальнівського районного суду Черкаської області від 14 листопада 2018 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промінь-АА» про стягнення суми спричиненої шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Тальнівського районного суду Черкаської області від 14 листопада 2018 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження,

з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Встановлено, що оскаржувану постанову Черкаського апеляційного суду прийнято 12 вересня 2019 року.

Відповідно до вимог статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, останній день касаційного оскарження зазначеного судового рішення припадав на 14 жовтня 2019 року (12 жовтня 2019 року - субота, вихідний день).

Касаційна скарга ОСОБА_1 подана через поштове відділення та згідно з відміткою на конверті відправлена до Верховного Суду 26 березня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.

В касаційній скарзі заявник просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року з посиланням на те, що копію постанови апеляційного суду отримано ним лише 25 лютого 2020 року. Крім того, заявник зазначає, що у зв`язку з впровадженням на території України карантинних заходів, з 12 березня 2020 року він позбавлений можливості вільного доступу до транспортного сполучення та друкарських послуг, що вплинуло на можливість друку касаційної скарги та відповідних клопотань.

На підтвердження наведених обставин заявником надано наступні документи: супровідний лист № 704/29/18/1153/20 від 05 лютого 2020 року про направлення Тальнівським районним судом Черкаської області копії постанови апеляційного суду; копію поштового конверту Тальнівського районного суду Черкаської області; роздруківку результату пошуку відстеження поштового відправлення АТ «Укрпошта»; копію заяви про направлення копії судового рішення від 27 січня 2020 року; копію заяви про надання інформації щодо розгляду судової справи від 28 грудня 2019 року; лист-відповідь Черкаського апеляційного суду на запит ОСОБА_1 № 03-082/20 від 03 січня 2020 року.

Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Зі змісту наданої заявником копії відповіді Черкаського апеляційного суду на запит ОСОБА_1 про надання інформації про рух справи № 03-082/20 від 03 січня 2020 року вбачається, що 13 вересня 2019 року судом апеляційної інстанції на адресу заявника надсилалась копія оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року за вих. № 704/29/18/4215/2019 за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказана адреса зазначена заявником і в касаційній скарзі.

З інших наданих доказів вбачається, що копію оскаржуваної постанови Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року отримано заявником 25 лютого 2020 року на підставі поданої ним заяви, тобто за наслідками її повторного надсилання.

При цьому, ОСОБА_1 не надано суду належних і допустимих доказів, які б свідчили про недотримання апеляційним судом вимог частини п`ятої статті 272 ЦПК України, а саме не направлення копії судового рішення протягом двох днів з дня його складення рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Тому, суд не може оцінювати надані ОСОБА_1 докази про отримання ним повного тексту оскаржуваного рішення за його письмовою заявою належними та допустимими доказами, які свідчать про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Отже, заявнику необхідно надати належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин пропуску строку, зокрема щодо недотримання апеляційним судом вимог частини п`ятої статті 272 ЦПК України, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Такими доказами можуть бути, зокрема оригінал або належним чином завірена копія довідки із суду, поштового відділення зв`язку тощо.

Крім того, разом із касаційною скаргою від заявника надійшло клопотання, в якому він просить зменшити розмір судового збору, посилаючись на те, що переніс операцію, у зв`язку із чим потребує довготривалої реабілітації та лікування, сума судового збору для нього є надмірно великою і наразі він перебуває у скрутному майновому стані.

На підтвердження наведених обставин заявником надано виписку КУ «Василівська ЦРЛ» ВРРЗО (хірургічне відділення) з історії хвороби № 118/612, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Олександрівського управління у м. Запоріжжя ГУ ДПС у Запорізькій області № 1984/0/49 від 12 березня 2020 року, з якої вбачається розмір доходу ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2019 року по 4 квартал 2019 року.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першійцієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того,

що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наданої довідки вбачається, що сума заробітку ОСОБА_1 за 2019 рік становить 105 458,20 грн.

Розмір судового збору за подання касаційної скарги на судове рішення

у цій справі складає 11 907,05 грн (5 953,52 грн (1% ціни позову) х 200%), що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду

не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення

від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір

та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З урахуванням викладеного, суд касаційної інстанції приходить до висновку, що наведені заявником доводи дають достатні підстави для зменшення розміру судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу, тому вважає за необхідне задовольнити частково клопотання ОСОБА_1 та зменшити розмір сплати судового збору за подання касаційної скарги до 2 000 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею

392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 судовий збір за подання касаційної скарги на рішення Тальнівського районного суду Черкаської області від 14 листопада 2018 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року до 2 000 грн.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тальнівського районного суду Черкаської області від 14 листопада 2018 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2019 року залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко