Ухвала

07 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 334/4026/17

провадження № 61-10141св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Годованний Олексій Віталійович,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Запорізького апеляційного суду від 23 квітня 2019 року у складі колегії суддів: Полякова О. З., Крилової О. В., Кухаря С. В.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Годованний О. В., про визнання правочину удаваним, визнання недійсним договору купівлі - продажу та визнання права власності на квартиру.

Рішенням Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 06 липня 2018 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Скасовано арешт, накладений ухвалою Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 25 жовтня 2017 року на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 .

Постановою Запорізького апеляційного суду від 23 квітня 2019 року рішення Ленінського районного суду міста Запоріжжя від 06 липня 2018 року скасовано та прийнято нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано удаваним правочин та внаслідок цього недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 04 жовтня 2016 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , засвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Годованним О. В., реєстраційний № 549.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

У травні 2019 року ОСОБА_2 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України(в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильності застосування норм матеріального права та дотримання норм процесуального права.

Крім того, у листопаді 2019 року представник відповідача подав до суду клопотання про розгляд справи за участю сторін та про його участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у приміщенні Запорізького апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Згідно з частиною першою статті 401 ЦПК України попередній розгляд справи має бути проведений протягом п`яти днів після складення доповіді суддею-доповідачем колегією у складі трьох суддів у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстави для задоволення клопотань відсутні.

Керуючись статтями 7, 183, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Годованний Олексій Віталійович, про визнання правочину удаваним, визнання недійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності на квартиру, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Запорізького апеляційного суду від 23 квітня 2019 року, призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 про розгляд справи за участю сторін відмовити.

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 про його участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у приміщенні Запорізького апеляційного суду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Журавель