Справа № 2-952/2002
Провадження №2-зз/369/4/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до виконкому Крюківщинської сільської ради, районного відділу земельних ресурсів, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відміну рішень виконкому Крюківщинської сільської ради про передачу земельної ділянки у приватну власність, визнання недійсними державних актів про право приватної власності на землю, стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, мотивуючи це тим, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області було накладено арешт на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.07.2002, яке набрало законної 08.07.2003 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до виконкому Крюківщинської сільської ради, районного відділу земельних ресурсів, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відміну рішень виконкому Крюківщинської сільської ради про передачу земельної ділянки у приватну власність, визнання недійсними державних актів про право приватної власності на землю, стягнення моральної шкоди відмовлено.

В зв`язку з тим, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 було відмовлено, та на теперішній час необхідність в арешті відпала, і арешт перешкоджає заявнику вільно розпоряджатись власним майном, заявник просив заявник просив заходи забезпечення позову, застовані ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області у вигляді накладення арешту на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 скасувати.

В судове засідання сторонни не з`явились.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, на розгляді Києво-Святошинського районного суду Київської області перебувала цивільна справа №2-952/2002 за позовом ОСОБА_2 до виконкому Крюківщинської сільської ради, районного відділу земельних ресурсів, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відміну рішень виконкому Крюківщинської сільської ради про передачу земельної ділянки у приватну власність, визнання недійсними державних актів про право приватної власності на землю, стягнення моральної шкоди.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.07.2002 року в задоволенні позову ОСОБА_2 до виконкому Крюківщинської сільської ради, районного відділу земельних ресурсів, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відміну рішень виконкому Крюківщинської сільської ради про передачу земельної ділянки у приватну власність, визнання недійсними державних актів про право приватної власності на землю, стягнення моральної шкоди відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 08.07.2003 апеляційну скаргу ОСОБА_7 відхилено. Рішення Києво-Святошинського районного суду від 02.07.2002 залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду України від 28.12.2004 ОСОБА_7 у задоволенні касаційної скарги відмовлено.

Відповідно до п.1-4 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Відповідно до ч.1, ч.4 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 7, ч. 8 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого мана щодо об`єкта нерухомого майна №167594168 від 22.05.2019 будинок АДРЕСА_1 перебуває під арештом, підставою обтяження є постанова ДВС №263852 від 11.09.2003.

Згідно листа Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 01.04.2020 виконавче провадження, за яким було накладено арешт на майно боржника, на виконанні не перебуває, надати більш детальну інформацію, щодо переліку проведених дій, їх дат та наслідків проведених під час перебування виконавчого документа не виявляється можливим у зв`язку із знищенням матеріалів виконавчого провадження.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз`яснення: п. 1, 2, 9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

З огляду на те, що заявник звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а не з позовом про зняття арешту з майна, оскільки арешт було накладено виконавчою службою, у задоволенні заяви слід відмовити як такої, що не ґрунтується на вимогах закону.

На підставі викладеного, керуючись ст. 158 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

В заяві ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до виконкому Крюківщинської сільської ради, районного відділу земельних ресурсів, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відміну рішень виконкому Крюківщинської сільської ради про передачу земельної ділянки у приватну власність, визнання недійсними державних актів про право приватної власності на землю, стягнення моральної шкоди,- відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Дубас Т.В.