П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2020 року м. Київ

справа № 363/1488/20

провадження № 22-ц/824/11106/2020

Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Іванової І.В.

суддів - Сліпченка О.І., Сушко Л.П.

при секретарі - Ярмак О.В.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович, Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укрсиббанк» на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2020 року у складі судді Чіркова Г.Є., про забезпечення позову, повний текст складений 08.05.2020 року,

в с т а н о в и в:

У квітні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко І.П., ДП «Сетам», ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів електронних торгів, оформлених протоколом від 13.04.2020 року.

Одночасно з позовом, ОСОБА_1 подано заяву, в якій останній просив вжити заходів забезпечення позову у справі шляхом зупинення реалізації нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки площею 0,2500 га, кадастровий номер :20:2650026 та земельної ділянки площею 0,0194 га, кадастровий номер :20:2650027, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того просив заборонити приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку І.П. складати акт про проведені електронні торги по реалізації спірного нерухомого майна.

Мотивуючи заяву, позивач зазначає, що за результатами проведення електронних торгів організатором торгів оформлено протокол № 474520 від 13 квітня 2020 року, яким визначено переможця ОСОБА_2 . Майно продано за ціною 720 081, 12 грн. Вказує, що реалізація майна по заниженій ціні є прямим порушенням рішення Вишгородського районного суду від 05 травня 2016 року у справі № 363/156/16-ц, яким встановлено початкову ціну продажу майна на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна. Отже, подальше оформлення результатів торгів шляхом складення акту, на думку ОСОБА_1 , призведе до унеможливлення відновлення порушених прав боржника як власника майна на його продаж для забезпечення вимог кредиторів за ринковою ціною, оскільки реалізацію майна проведено за ціною, яка є значно меншою від ринкової ціни вказаного об`єкту на дату продажу майна, що вплинуло на результати торгів (стартова ціна на майно була в рази меншою від реальної ринкової вартості). У зв`язку із наведеним, заявник вважає, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, тобто існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення про задоволення позову.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2020 року заяву задоволено частково.

Заборонено приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку І.П. складати акт про проведені електронні торги по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 , земельних ділянок кадастровий номер :20:2650026 та :20:2650027, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 у межах процедури виконавчого провадження № 60821830.

В задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

АТ «Укрсиббанк», який не брав участі у справі, не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати через порушення норм матеріального і процесуального права, та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги банк зазначає, що оскаржувана ухвала суду про заборону приватному виконавцю складати акт про проведені 13 квітня 2020 року електронні торги по реалізації майна боржника суперечить змісту позовних вимог ОСОБА_1 про визнання недійсними результатів електронних торгів, оскільки торги 13 квітня 2020 року не відбулися, акт не складався, а 03 червня 2020 року на 01 липня 2020 року організатором були призначені другі електронні торги.

Апелянт також зауважує, що не допускається забезпечення позову за відсутності предмету спору.

Від приватного виконавця Голяченка І.П. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу АТ «Укрсиббанк» задовольнити, а оскаржувану ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Голяченко І.П. зазначає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсними результатів електронних торгів є безпідставними, оскільки за наслідками вказаних торгів не було оформлено договірні відносини купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин є неукладеним, а отже на його думку, не може бути визнаний недійсним. Таким чином між сторонами відсутній спір та не існує реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

В суді апеляційної інстанції представник АТ «Укрсиббанк»та приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко І.П. просили апеляційну скаргу задовольнити з викладених у ній підстав.

Інші учасники справи належним чином повідомлені про час розгляду справи, до суду апеляційної інстанції не з`явилися.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Приходько І.А. подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з її участю в іншому судовому засіданні.

Вирішуючи питання про поважність причин неявки представника позивача та можливість розгляду справи за відсутності не з'явившихся учасників справи, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи не перешкоджає розгляду справи, проте суд може відкласти розгляд справи, якщо повідомлені стороною причини неявки буде визнано поважними.

Відповідно до ч.ч.1, 2, п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Окрім того, розгляд справи упродовж розумного строку є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, про що неодноразово вказував у своїх рішенням Європейський суд з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як вбачається з матеріалів справи, з аналогічною заявою про відкладення розгляду справи призначеного на 22.09.2020 року, представник позивача адвокат Приходько І.А. вже зверталася, проте в дане судове засідання 13.10.2020 року знов не з`явилася з посиланням на такі самі підстави, при цьому сам позивач ОСОБА_1 не зазначив причини власної неявки, хоча може брати участь у розгляді справи особисто.

З огляду на викладене та з метою дотримання передбачених законом розумних строків розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи, які не з`явилися, а вказані у заяві представника позивача адвоката Приходько І.А. про відкладення розгляду, причини неявки визнає неповажними.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників, розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко І.П., ДП «Сетам», ОСОБА_2 про визнання недійсними результатів електронних торгів, оформлених протоколом від 13.04.2020 року, посилаючись на те, що реалізація майна по заниженій ціні є прямим порушенням рішення Вишгородського районного суду від 05 травня 2016 року, яким встановлено початкову ціну продажу майна на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид нерухомого майна.

Одночасно з позовом, ОСОБА_1 подав заяву, в якій просив вжити заходів забезпечення позову у справі шляхом зупинення реалізації нерухомого майна та заборони приватному виконавцю складати акт про проведені електронні торги по реалізації спірного нерухомого майна.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2020 року заяву задоволено частково.

Заборонено приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку І.П. складати акт про проведені електронні торги по реалізації житлового будинку АДРЕСА_1 , земельних ділянок кадастровий номер :20:2650026 та :20:2650027, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 у межах процедури виконавчого провадження № 60821830.

Частково задовольняючи заяву, суд першої інстанції виходив з того, що вжитий судом захід у вигляді заборони приватному виконавцю складати акт про проведені електронні торги по реалізації майна є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, з наступних підстав.

Статтею 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень.

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Встановлено, що на виконання рішення Вишгородського районного суду від 05 травня 2016 року про звернення стягнення на предмет іпотеки, яке набрало законної сили в справі № 363/156/16-ц, 14.06.2016 року суд видав виконавчий лист, а 06 грудня 2019 року приватний виконавець Голяченко І.П. відкрив виконавче провадження на його виконання ( а.с.8-16).

Посилаючись на те, що електронні торги по реалізації майна проведені по заниженій ціні, позивач звернувся з позовом про визнання недійсними результатів електронних торгів, оформлених протоколом від 13.04.2020 року.

Відповідно до частини десятої статті 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Однак задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд не звернув уваги на те, що заборона приватному виконавцю складати акт про проведені електронні торги є тотожною задоволенню заявлених позовних вимог у даній справі.

Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Визначений статтею 152 ЦПК України перелік видів забезпечення позову не є вичерпним, тому за наявності відповідного клопотання можуть бути застосовані інші його види.

Разом із тим недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили (пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Суд першої інстанції, задовольняючи заяву про забезпечення позову, вищезазначених норм права не врахував і зробив необґрунтований висновок про можливість заборони приватному виконавцю складати акт про проведені електронні торги та по суті є зупиненням виконання рішення, яке набрало законної сили, в іншій справі.

Отже, судом були допущені порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, тому ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви позивача про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації нерухомого майна та заборони приватному виконавцю складати акт про проведені електронні торги.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укрсиббанк» задовольнити.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 05 травня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким заявуОСОБА_1 про забезпечення позову залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: