ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

15 жовтня 2020 року м. Херсон

номер справи: 649/1319/19

номер провадження: 22-ц/819/1567/20

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пузанової Л.В., розглянувши виділені матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , від імені якого діє ОСОБА_4 , на рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 17 серпня 2020 року,

встановив:

17 серпня 2020 року Великолепетиський районний суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 02 жовтня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 , від імені якого діє ОСОБА_4 , подав апеляційну скаргу з клопотаннями про поновлення строку на його апеляційне оскарження та відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку послався на те, що копію рішення отримав електронною поштою 02 вересня 2020 року, а також на внесені Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» зміни до розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України щодо продовження процесуальних строків на час дії карантину.

Згідно із частиною 3 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутись до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі на підставі пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, які беруть участь у справі. Поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду без доведеності поважності причин його пропуску не забезпечить рівноваги між інтересами сторін та правової визначеності у цивільних відносинах, які є складовими принципу верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Із надісланих до апеляційного суду матеріалів справи вбачається, що 17 серпня 2020 року ОСОБА_2 не був присутній під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення, повний текст якого судом складено 27 серпня 2020 року.

Відомостей щодо направлення ОСОБА_2 копії оскаржуваного рішення матеріали справи не містять, як і не містять підтверджень наведеної скаржником в апеляційній скарзі дати отримання копії рішення електронною поштою 02 вересня 2020 року.

Посилання заявника на те, що Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, в тому числі строки подання апеляційної скарги, на час дії карантину автоматично продовжені, не можуть бути враховані, оскільки 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України № 731 від 18 червня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України викладено в новій редакції, яка виключила положення про продовження процесуальних строків на строк дії карантину та передбачила право учасників судового процесу на поновлення цих строків, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Враховуючи, що наведена заявником в клопотанні дата отримання копії рішення належними доказами не підтверджена, він не посилався на неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк, що зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, зазначених підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження недостатньо, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для звернення до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня вручення ухвали з заявою із зазначенням інших підстав для поновлення строку у випадку непідтвердження дати отримання копії рішення суду.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Такий порядок визначений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами, відповідно до положень якої суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявивши в апеляційній скарзі клопотання про відстрочення сплати судового збору, скаржник доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством розмірі не надав.

На інші обставини як на підставу для відстрочення від сплати судового збору відповідно Закону України «Про судовий збір» також не посилався і про такі в апеляційній скарзі не зазначив.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи або про їх відсутність, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Згідно із пунктом 1.6 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою на день подання позовної заяви (18.11.2019 року) складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (768,40 грн) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (9605 грн) ( п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону).

Враховуючи, що рішення суду оскаржується в частині задоволених судом позовних вимог 681 420,08 грн, 1 % від якої складає 6 814,20 грн, при поданні апеляційної скарги необхідно було сплатити 10 221,30 грн (150 %).

Зазначені обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржникові строку для надання відповідних доказів щодо майнового стану, а у разі відсутності таких - для сплати судового збору у встановленому розмірі.

Керуючись статтями 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для надання належних доказів, підтверджуючих дату отримання копії рішення, а у разі їх відсутності - для звернення до суду апеляційної інстанції із відповідною заявою, зазначивши інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також для надання належних доказів у підтвердження майнового стану, а у разі відсутності таких - докази сплати судового збору у розмірі 10 221,30 грн за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: УК у місті Херсоні/м.Херсон/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37959779; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA 0021002; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Херсонський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)).

Роз`яснити скаржнику, що неподання відповідної заяви в зазначений строк є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження, а неподання документів щодо сплати судового збору - для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Заяву та відповідні докази необхідно подати до Херсонського апеляційного суду за адресою: м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, №1-а, з посиланням на номер провадження 22-ц/819/1567/20

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду Л.В.Пузанова