Провадження № 2/761/6305/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті-Піца" про зобов`язання вчинити дії та стягнення неустойки

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ТОВ "Сіті-Піца", в якому просила суд:

- зобов`язати ТОВ "Сіті-Піца", забезпечити негайне звільнення суборендарями приміщення загальною площею 448,7 кв. м. (площа першого поверху 298,5 кв. м., площа підвалу 150,2 кв. м.), за адресою: АДРЕСА_1 , або частини вказаного приміщення, достроково розірвавши чинні договори суборенди внаслідок дострокового розірвання договору оренди нежитлового приміщення № 2 від 25 грудня 2016 року між до ТОВ "Сіті-Піца" та ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ТОВ "Сіті-Піца", звільнити, повернувши ОСОБА_1 у належному стані нежитлове приміщення загальною площею 448,7 кв. м. (площа першого поверху 298,5 кв. м., площа підвалу 150,2 кв. м.), за адресою: АДРЕСА_1 , та все майно, яке надавалося в користування одночасно з приміщенням, ключі від приміщення, підписавши відповідний Акт приймання - передачі, внаслідок дострокового розірвання договору оренди нежитлового приміщення № 2 від 25 грудня 2016 року;

- стягнути з ТОВ "Сіті-Піца", заборгованість щодо сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування приміщення, що розраховується пропорційно до терміну, на який буде прострочене повернення приміщення в зв`язку з достроковим розірванням договору оренди нежитлового приміщення №2 від 25 грудня 2016 року, що на дату подання позову становить 185 101,48 грн.;

- стягнути з ТОВ "Сіті-Піца" судові витрати.

Постановою Київського апеляційного суду від 03 червня 2020 року, вищезазначену цивільну справу передано для розгляду до Шевченківського районного суду м.Києва.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано стороні заявника строк для усунення недоліків, виявлених при поданні заяви, а саме: згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2019 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2019 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768,40 грн.; за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605,00 грн.).

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року № 10, у разі, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

При цьому, згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону України " Про судовий збір ", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить: зобов`язати ТОВ "Сіті-Піца", забезпечити негайне звільнення суборендарями приміщення загальною площею 448,7 кв. м. (площа першого поверху 298,5 кв. м., площа підвалу 150,2 кв. м.), за адресою: АДРЕСА_1 , або частини вказаного приміщення, достроково розірвавши чинні договори суборенди внаслідок дострокового розірвання договору оренди нежитлового приміщення № 2 від 25 грудня 2016 року; зобов`язати ТОВ "Сіті-Піца", звільнити, повернувши ОСОБА_1 у належному стані нежитлове приміщення загальною площею 448,7 кв. м. (площа першого поверху 298,5 кв. м., площа підвалу 150,2 кв. м.), за адресою: АДРЕСА_1 , та все майно, яке надавалося в користування одночасно з приміщенням, ключі від приміщення, підписавши відповідний Акт приймання - передачі та стягнути з ТОВ "Сіті-Піца", заборгованість щодо сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування приміщення, тобто фактично заявляють дві окремі вимоги, що мають немайновий характер та одну вимогу, що має майновий характер.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України "Про судовий збір", судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

В даному випадку судовий збір підлягає сплаті за місцем розгляду справи, за реквізитами Шевченківського районного суду м.Києва для зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у справі №805/168/18а від 24 вересня 2018 року.

З урахуванням вищезазначеного, суд не приймає до уваги додані до позовної заяви квитанції №74191 у сумі 1 851,01 грн., №74225 у сумі 768,40грн., №74214 у сумі 768,40грн. від 16 грудня 2019 року про оплату судового збору на розрахунковий рахунок 0356, одержувач К-Свят УК/м.Вишневе/22030101, , оскільки вони не є належним доказом сплати судового збору.

А тому, позивачці необхідно було сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 3 387,81 грн. (платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37995466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026011; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копія ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року ОСОБА_1 21 липня 2020 року.

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. Кабінет Міністрів України - установлено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. Карантин неодноразово продовжувався.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року було продовжено дію карантину на всій території України до 31 серпня 2020 року.

Крім того, відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (в ред. від 03.07.2020 року), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №713-ІХ від 18.06.2020 року внесено зміни до зазначеного п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом (п. 2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)").

Як зазначено в п. 1 Прикінцевих та Перехідних положень Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" даний Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Так, вбачається що вказаний Закон набрав чинності 17 липня 2020 року.

Станом на 14 серпня 2020 року ОСОБА_1 недоліки не усунула, не зверталася до суду із клопотанням про продовження процесуальних строків, а від так, заява , заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню стороні позивача, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сіті-Піца" про зобов`язання вчинити дії та стягнення неустойки - вважати неподаною та повернути стороні позивача.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: