Провадження №: 2/755/5006/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"15" жовтня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання обов`язку утримання неповнолітньої дитини припиненим, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про визнання обов`язку утримання неповнолітньої дитини припиненим.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд: визнати обов`язок ОСОБА_1 по утриманню неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким що припинено; звільнити ОСОБА_1 від сплати заборгованості по стягненню аліментів по утриманню неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка виникла починаючи

з 03 січня 2020 року, повернувши виконавчий лист по справі №2604/22955/12 по стягненню з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі

з 2011 року, який було розірвано рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 18 березня 2014 року. Від шлюбу народилась дитина - донька ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 . Починаючи з 2012 року на підставі рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 10 грудня 2012 року з позивача стягуються на користь відповідача аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 11 жовтня

2012 року і до досягнення дитиною повноліття, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. 11 липня 2015 рок відповідач уклала шлюб з ОСОБА_6 . В подальшому на підставі рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 23 травня 2019 року позивача позбавлено батьківських прав відносно неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 03 грудня 2019 року, яке набрало законної сили 03 січня 202 року, усиновлено ОСОБА_6 неповнолітню дитину ОСОБА_5 , змінено прізвище усиновленої дитини на ОСОБА_5 , а по-батькові на ОСОБА_5 , у книзі реєстрації народжень відділу реєстрації актів цивільного стану батьком дитини записано ОСОБА_6 . Позивач зазначає, що оскільки

з 03 січня 2020року батьком дитини є ОСОБА_6 , тобто сімейний стан особи, яка сплачує аліменти змінився, та особи, яка їх одержує, обов`язок позивача по утриманню дитини ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , припинено. Припинення обов`язку позивача по утриманню дитини є підставою для звільнення його від сплати заборгованості по аліментам, яка виникла з 03 січня 2020 року та повернення без виконання виконавчого листа по стягненню з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ),

12 грудня 2011 року.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва 04 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копію зазначеної ухвали суду позивач ОСОБА_1 отримав 08 жовтня 2020 року, що підтверджується розпискою в довідковому листі до справи.

13 жовтня 2020 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання, до якого долучено документи на виконання ухвали суду.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, врахувавши, що позивачем виконані вимоги суду викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення ч.ч. 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1-4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, стягнення за виконавчим листом №2/2604/22955/12 виданим Дніпровським районним судом м.Києва 01 лютого 2013 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів у розмірі 1/3 частини з усіх видів заробітку щомісячно на утримання дитини ОСОБА_5 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснюється Дніпровським районним відділом державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Київ).

Крім того, як убачається зі змісту позовної заяви та доданих документів, рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 03 грудня 2019 року оголошено усинлювачем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 .

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залучити до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) та ОСОБА_6 , оскільки рішення в даній справі може вплинути на їх права та обов`язки.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається клопотання про витребування доказів, а саме з Дніпровського районного суду м.Києва рішення від 03 грудня 2019 року по справі №755/14546/19 про усиновлення ОСОБА_6 дитини ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості, які містяться у зазначеному рішенні, має суттєве значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 53, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання обов`язку утримання неповнолітньої дитини припиненим.

Залучити до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (місцезнаходження: 02000, м.Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15) та ОСОБА_6 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) .

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою

ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу направити копію позовної заяви з додатками.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі направити третім особам: Дніпровському районному відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ОСОБА_6 , копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду.

Витребувати з Дніпровського районного суду м.Києва завірену належними чином копію рішення по справі № 755/14546/19 за заявою ОСОБА_6 за участю заінтересованих осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 про усиновлення.

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч.5

ст. 357 ЦПК України).

Суддя: