Дата документу 07.04.2020
Справа 937/2564/20
Провадження № 2/937/1753/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«07» квітня 2020 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі головуючого - судді Сметаніної А.В., при вирішенні питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

27 лютого 2020 року до Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_2 , інтереси якої представляє адвокат Леоновець А.О., Марченка Д.І., законним представником якого є ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення з квартири без надання іншого житлового приміщення

Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 13 березня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, по справі призначено підготовче судове засідання на 07 квітня 2020 року.

02 квітня 2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином.

07 квітня 2020 року від ОСОБА_1 до суду надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Вирішуючи питання про наявність підстав для прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, суд виходить з наступного:

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову і прийняття його до спільного розгляду з первісним позовом є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, а також доцільність їх сумісного розгляду.

Кожна із зазначених вище умов, а саме взаємопов`язаність позовів і доцільність їх спільного розгляду носять самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень. Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Вирішуючи питання про прийняття зустрічного позову суд також з`ясовує чи взаємопов`язані обидва позови чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Таким чином, при постановленні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

При вирішенні питання про відповідність поданої зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду з первісним позовом судом встановлено, що первісний позов виник із житлових правовідносин, предметом якого є порушення права користування квартирою, змістом позовних вимог є усунення перешкод у праві користування квартирою, шляхом виселення, порядок вирішення цих правовідносин, регулюється нормами Житлового кодексу України. Натомість, зустрічний позов виник із сімейних правовідносин, предметом якого є спільна сумісна власність подружжя, а змістом позовних вимог є поділ спільного сумісного майна подружжя, порядок вирішення цих правовідносин, регулюється нормами Сімейного кодексу України.

Крім того, суд вважає, що розглядати в одному провадженні первісний позов і зустрічний позов є недоцільно, оскільки це значно розширить коло обставин, які стосуються предмета доказування, що підлягають встановленню для правильного вирішення як первісного так і зустрічного позовів, що може призвести до затягування процесу розгляду справи та порушенню строків її розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом виселення з неї без надання іншого житлового приміщення, не взаємопов`язані з вимогами про поділ спільного майна подружжя, не виникають з одних правовідносин, регулюється нормами різних процесуальних кодексів.

Крім того, судом встановлена недоцільність спільного розгляду первісного та зустрічного позову, в зв`язку з розширенням кола обставин, які стосуються предмета доказування, що підлягають встановленню для правильного вирішення справи, а отже й відсутність підстав для об`єднання в одне провадження первісних та зустрічних позовних вимог.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне повернути ОСОБА_1 подану ним зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

При цьому повернення зустрічного позову не позбавляє заявника права звернутись до суду із позовом в загальному порядку.

Керуючись ст. ст. 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 його право звернутись до суду з вказаними позовними вимогами в загальному порядку.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя Мелітопольського

міськрайонного суду

Запорізької області: А.В. Сметаніна