УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Булах Є.М.,

секретар судового засідання Яковлєва О.М.,

справа №766/12667/20; провадження №2/766/9207/20

розглянувши цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», поданим представником за довіреністю Савіхіною А.М. в інтересах позивача (, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості, -

встановив:

20.08.2020 року представник позивача, діючи на підставі доручення звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідачів про стягнення заборгованості, в якій просив стягнути з відповідачів заборгованість у розмірі 5378, 36 грн. за кредитним договором № б/н від 01.10.2018 року та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2102,00 грн.

В обґрунтовування позовних вимог посилається на те, що ОСОБА_3 звернулася до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 01.10.2018 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 5500 грн. 00 хв. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, і оскільки не виконувала належним чином кредитні зобов`язання, мала кредитну заборгованість перед банком станом на 16.07.2020 року у розмірі 5378, 36 грн.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є спадкоємцями позичальника, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини й не відмовились від спадщини протягом 6-місячного строку з дня відкриття спадщини, а отже прийняли спадщину, до складу якої входять також кредитні зобов`язання померлої.

24.03.2020 року АТ КБ «ПриватБанк» направив до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори претензію до кредитора на виконання вимог ч. 3 ст. 1281 ЦК України, на підставі якої заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_3

11.06.2020 року на адресу відповідачів Банком направлено лист-претензію з вимогами про погашення боргу, проте на виконання претензії ніяких дій відповідачем вчинено не було.

За викладених обставин позивач змушений звернутися до суду з вказаним позовом, який підписано від імені АТ КБ «ПриватБанк» представником за довіреністю - Савіхіною А.М.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.09.2020 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Витребувано від Третьої Херсонської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . У справі призначено підготовче судове засідання на 13.10.2020 року.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, до позовної заяви долучив клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.

У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідачі не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

За таких обставин, суд вважає за можливе розпочати підготовче судове засідання для вирішення процесуальних питань, пов`язаних із представництвом у суді прав та інтересів фізичних та юридичних осіб.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно ст. 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: п. п. 11 п. 16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст.60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Приписами ч. 4 ст. 62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За змістом норми ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є, справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як встановлено в п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Таким чином, судом встановлено, що цивільна справа за позовом АТ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості може бути розглянута лише за правилами загального позовного провадження.

За змістом ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

З додатної до позовної заяви довіреності №3451-К-Н-О, виданої головою правління АТ КБ «Приватбанк» встановлено, що ОСОБА_4 є юрисконсультом департаменту з супроводу судового та виконавчого провадження. Документи, що підтверджують право ОСОБА_4 на заняття адвокатською діяльністю до позову не долучено.

Згідно з Єдиним реєстром адвокатів України, відомості, що ОСОБА_4 є адвокатом, відсутні.

За змістом правовідносин між сторонами, даний спір виникає зі спадкових відносин, і справа не є малозначною; тому в силу пункту 11 Перехідних положень Конституції України представництво у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року, здійснюється виключно адвокатами.

Аналогічна правова позиція стосовно віднесення до спорів щодо спадкування позовних вимог про стягнення заборгованості зі спадкоємців боржника викладена в постанові Верховного Суду від 28 січня 2020 рок у справі 233/1537/18-ц.

За приписами п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду

Ураховуючи, що особа, яка підписала позовну заяву, не є адвокатом, тобто не має права її підписувати, і ці обставини виявилися після відкриття загального позовного провадження, позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позовну заяву подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За приписами ч. 2 статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 19, 58, 60, 62, 257-258, 260, ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», подану представником за довіреністю Савіхіною А.М. в інтересах позивача (ЄДРПОУ 14360570, місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д; адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 13.10.2020 року.

Суддя Є.М. Булах