Провадження № 2/761/4774/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просила суд: розірвати шлюб між нею ( ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 укладений 26 грудня 2018 року, який зареєстрований Деснянським районним у м.Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблений актовий запис за №2192.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 26 грудня 2019 року матеріали вищезазначеної цивільної справи направлено до Шевченківського районного суду м. Києва для розгляду.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 березня 2020 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано стороні заявника строк для усунення недоліків, виявлених при поданні заяви, а саме: згідно ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2019 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2019 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1 921,00грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн.).

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України "Про судовий збір", судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

В даному випадку судовий збір підлягає сплаті за місцем розгляду справи, за реквізитами Шевченківського районного суду м.Києва для зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду у справі №805/168/18а від 24 вересня 2018 року.

З урахуванням вищезазначеного, суд не приймає до уваги додану до позовної заяви квитанцію № СВ02566572/1 від 25 листопада 2019 року про оплату судового збору у загальному розмірі 768 грн. 40 коп. на розрахунковий рахунок UA6026004, одержувач УК у Деснянському районі м.Києва, , оскільки, вона не є належним доказом сплати судового збору.

А тому, позивачці необхідно було сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 768,40 грн. (платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37995466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026011; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Ухвала про усунення недоліків від 05 березня 2020 року направлялась позивачці на адресу, вказану останньою у позовній заяві, як адреса для листування.

Разом з тим, конверт з вищезазначеною ухвалою про усунення недоліків двічі повернувся до суду з відміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання", тобто позивачка за даною адресою не знаходиться або за повідомленням пошти для отримання кореспонденції не з`являється.

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. Кабінет Міністрів України - установлено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. Карантин неодноразово продовжувався.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 року було продовжено дію карантину на всій території України до 31 серпня 2020 року.

Крім того, відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (в ред. від 03.07.2020 року), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

При цьому, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №713-ІХ від 18.06.2020 року внесено зміни до зазначеного п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом (п. 2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)").

Як зазначено в п. 1 Прикінцевих та Перехідних положень Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" даний Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Так, вбачається що вказаний Закон набрав чинності 17 липня 2020 року.

Станом на 14 серпня 2020 року позивачка недоліки не усунула, не зверталася до суду із клопотанням про продовження процесуальних строків, а відтак заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню стороні позивача, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути стороні позивача.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: