Провадження № 2/761/5799/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства " УСК " Гарант -Лайф " про стягнення грошових коштів

В С Т А Н О В И В :

В травні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ПрАТ " УСК " Гарант -Лайф ", в яком просила суд: стягнути з відповідача на її ( ОСОБА_1 ) користь грошові кошти у сумі 27 176,60 грн.; судові витрати покласти на відповідача.

Подана ОСОБА_1 заява підлягає поверненню.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано стороні заявника строк для усунення недоліків, виявлених при поданні заяви, а саме: відповідно до п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак, позивачкою в порушення вищезазначених вимог не зазначено її прізвище, ім`я та по-батькові у позовній заяві.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб (ч. 1 ст. 177 ЦПК України).

Як вбачається з акту Шевченківського районного суду міста Києва від 21 травня 2020 року № 174, під час розкриття конверту, надісланого ОСОБА_1 , відсутні копія позовної заяви з додатками для відповідача та додатки до позовної заяви, що зазначені у п.1-9 додатків до позовної заяви від 24 квітня 2020 року.

Крім того, подана позивачкою заява не оплачена судовим збором, виходячи із заявленої ціни позову - 27 176,60 грн., відповідно до Закону України " Про судовий збір " від 08.07.2011 року (платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37995466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026011; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Як вбачається із позовної заяви, ОСОБА_1 , вона посилається на положення Закону України " Про захист прав споживачів ", згідно якого звільняються від сплати судового збору позивачі за подання позовних заяв щодо захисту прав споживачів.

Разом з тим, посилання позивачки на те, що спірні правовідносини врегульовано Законом України " Про захист прав споживачів " є безпідставними, оскільки остання просить вирішити спір саме на підставі відповідних норм Цивільного кодексу України та Закону України " Про страхування".

Так, слід зазначити, що згідно преамбули Закону України " Про захист прав споживачів ", цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

При цьому, згідно зі ст. 1 Закону України " Про страхування ", страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів. У ст. 4 цього Закону зазначено, що предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, що не суперечать закону, і пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування).

Метою страхування при укладенні договору майнового страхування є погашення за рахунок страховика ризику майнової відповідальності перед іншими особами чи ризику виникнення інших збитків у результаті страхового випадку.

Таким чином, аналіз наведених норм свідчить, що відносини, які виникають з майнового страхування, не підпадають під предмет регулювання Закону України " Про захист прав споживачів " і положення цього Закону не застосовуються до відносин майнового страхування.

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2020 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2020 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510,00 грн.).

Доказів, які б свідчили про звільнення позивачки від сплати судового збору чи заяви про відстрочення та розстрочення судового збору суду надано не було.

А тому, позивачці необхідно було сплатити суму судового збору у розмірі, передбаченому Законом України " Про судовий збір ", що складає 840,80 грн. та подати нову редакцію (виправлену) позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копія ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 25 травня 2020 року ОСОБА_1 вручена 09 липня 2020 року.

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. Кабінет Міністрів України - установлено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року. Карантин неодноразово продовжувався.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України №641 від 22липня 2020 року було продовжено дію карантину на всій території України до 31 серпня 2020 року.

Крім того, відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (в ред. від 03 липня 2020 року), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

При цьому, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №713-ІХ від 18.06.2020 року внесено зміни до зазначеного п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України та визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом (п. 2 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)").

Як зазначено в п. 1 Прикінцевих та Перехідних положень Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" даний Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Так, вбачається що вказаний Закон набрав чинності 17 липня 2020 року.

Станом на 14 серпня 2020 року позивачка недоліки не усунула, не зверталася до суду із клопотанням про продовження процесуальних строків, а відтак заява ОСОБА_1 вважається неподаною та підлягає поверненню стороні позивача, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства " УСК " Гарант -Лайф " про стягнення грошових коштів- вважати неподаною та повернути стороні позивача.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали, безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя: