Справа № 357/9735/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.10.2020 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), третя особа: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора про звільнення майна з під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулась ОСОБА_1 з цивільним позовом до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), третя особа: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора про звільнення майна з під арешту, де просить суд звільнити з під арешту невизначене майно, все майно, яке належить ОСОБА_2 , шляхом вилучення (скасування) запису про обтяження 3851235, яке обтяжено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК №621150 (вх.1525, 06.10.2006) Державною виконавчою службою у м.Біла Церква 26.09.2006 р.

Оглянувши позовну заяву та додатки до неї суд вказує на таке.

Подана заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

ОСОБА_1 визначила стороною відповідача Білоцерківський міський відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ).

Однак, відповідно до п.2 ППВССУ 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці ОСОБА_1 визначити склад відповідачів з врахуванням наведених вище роз`яснень та в порядку виконання даної ухвали суду надати відповідний примірник позовної заяви з додатками для суду та інших учасників справи.

Крім того, за змістом ч.4 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позовної заяви не майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,40 грн.

Позивачка не додав до позовної заяви доказів сплати судового збору у визначеному розмірі посилавшись на те, що вона є учасником бойових дій (посвідчення серії НОМЕР_1 ).

Однак, суд звертає увагу на таке.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, N 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 6 грудня 2007 року).

У пункті 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернулась у цій справі.

Тому, оскільки ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом з приводу зняття арешту з майна, який не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання позовної заяви ОСОБА_1 у цій справі підлягає сплаті.

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, викладеним, зокрема, у постанові від 9 жовтня 2019 року (справа № 9901/311/19) та ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 6 травня 2020 року (справа № 9901/70/20).

Виявлені недоліки позовної заяви відповідно до ст.185 ЦПК України мають наслідком залишення позову без руху з наданням позивачці строку для їх усунення.

Тому, позивачці необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн. на рахунок:

Отримувач коштів БЦ УК/м.Бiла Церква/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38009832

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0010043

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Білоцерківський міськрайонний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи виявлені недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачці строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ), третя особа: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора про звільнення майна з під арешту залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити зазначені недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяБ. І. Кошель