Справа № 404/3403/16-ц
Номер провадження 2/404/139/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року Кіровський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючої-судді - Іванової Н.Ю.

при секретарі - Гуйван О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про стягнення грошової суми заподіяних збитків від простроченої грошової суми (зобов`язання) стягнутої за рішенням суду, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Кіровський відділ державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції про стягнення грошової суми заподіяних збитків від простроченої грошової суми (зобов`язання) стягнутої за рішенням суду, просив стягнути з відповідачів на його користь грошову суму у розмірі по 31 147 грн. 70 коп. з кожної заподіяних збитків від простроченої грошової суми стягнутої за рішенням суду від 17 квітня 2012 року з урахуванням індексу інфляції, стягнути з відповідачів на його користь судові витрати по справі.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванової Н.Ю. від 13 червня 2016 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

23 лютого 2017 року від позивача до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно якої він просив стягнути з відповідачів на його користь грошову суму у розмірі 36 595 грн. 66 коп. з кожної заподіяних збитків від простроченої грошової суми стягнутої за рішенням суду від 17 квітня 2012 року з урахуванням індексу інфляції, стягнути судові витрати по справі.

23 лютого 2017 року від представника відповідача ОСОБА_2 до суду надійшли письмові заперечення на позовну заяву.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим Цивільний процесуальний кодекс України викладено в новій редакції.

У відповідності до підпункту 9 пункту 1 Розділу ХШ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 січня 2018 року визначено продовжувати судовий розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження та призначено підготовче засідання.

08 лютого 2018 року від представника відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

12 лютого 2018 року від представника відповідача ОСОБА_3 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

29 січня 2019 року від позивача до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, відповідно якої позивач просив стягнути з відповідачів на свою користь по 36 595 грн. завданих збитків інфляційних витрат, нарахувань від прострочених грошових сум повернутих і стягнутих за рішенням суду, 10 000 грн. моральної шкоди та судові витрати по справі.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 січня 2019 року прийнято заяву позивача про уточнення позовних вимог від 29 січня 2019 року.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 березня 2019 року продовжено відповідачам строк для подання відзиву на заяву позивача про уточнення позовних вимог від 29 січня 2019 року, закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні.

19 березня 2019 року від представника відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

Під час розгляду справи в суді змінилась назва Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції на Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

В судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належно. Підтвердженням належного повідомлення позивача про розгляд справи є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Надав довідку про перебування на стаціонарному лікуванні.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Завгородня В.В. заявила клопотання, відповідно якого просила залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про стягнення грошової суми заподіяних збитків від простроченої грошової суми (зобов`язання) стягнутої за рішенням суду.

В обґрунтування поданого клопотання зазначала, що позивач шість разів не з`являвся до суду. При тому, що Кіровським районним судом м. Кіровограда було постановлено ухвалу про обов`язкову участь позивача в судове засідання. Просила суд, врахувати практику Верховного Суду, висловлену у Постанові від 22 травня 2019 року по справі № 310/12817/13 та залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_3 , її представник адвокат Пантелеєв О.М. та відповідач ОСОБА_2 не заперечили проти заявленого клопотання та просили задовольнити.

Заслухавши пояснення відповідачів та їх представників, дослідивши матеріали справи та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов до висновку, що заяву слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Положенням ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23 липня 2019 року визнано явку позивача обов`язковою. При цьому, позивачем 16 вересня 2019 року подано заяву про розгляд справи за його відсутності, у зв`язку з тим, що він за станом здоров`я не може з`явитись на засідання.

Отже, обставини неявки у судові засідання позивача, явку якого було визнано обов`язковою та якому було відомо наявність цивільної справи за його заявою в суді, неодноразові виклики в судові засідання, дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ним своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті.

Судом встановлено, що позивач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання місцевого суду, призначене на 07 жовтня 2020 року, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 43, 44, 131, 128, 210, 223, 257 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про стягнення грошової суми заподіяних збитків від простроченої грошової суми (зобов`язання) стягнутої за рішенням суду - залишити без розгляду.

Роз`яснити особі, позов якої залишено без розгляду, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у разі якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 15.10.2020 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова