Справа № 405/4659/20
Провадження №2-н/405/162/20
У Х В А Л А

02 жовтня 2020 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши заяву приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за використану електроенергію, -

В С Т А Н О В И Л А:

Заявник ПАТ «Кіровоградобленерго» в порядку наказного провадження звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за використану електроенергію за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01 березня 2018 року по 01 січня 2019 року включно, в загальному розмірі 1 111, 02 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, зокрема, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Розглянувши в порядку наказного провадження заяву ПАТ «Кіровоградобленерго» про видачу судового наказу та додані до неї матеріали, приходжу до висновку про відмову у видачі судового наказу, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду.

Відповідно до інформації Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області від 11.08.2020 року, наданої на запит суду в порядку ч. 5 ст. 165 ЦПК України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінила прізвище на « ОСОБА_3 ». ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 та 22.07.2019 року знято з реєстрації, у зв`язку зі смертю.

На підставі вищезазначеного, судом 10.09.2020 року на адресу Кропивницького міського відділу державної реєстрації смерті Південно-Східного управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) направлено запит про витребування копії актового запису про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до копії актового запису про смерть № 1625 від 11 червня 2019 року, наданого на запит суду Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно-Східного управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) за вх. № 21940 від 29.09.2020 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент смерті.

Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна учасника справи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

З огляду на зазначене, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не зміни учасника справи, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

При цьому у зв`язку зі смертю боржника в боргових зобов`язаннях має місце перехід обов`язків боржника до його спадкоємців, а нормами матеріального права визначено порядок пред`явлення вимоги стягувача до спадкоємців та обов`язки останніх.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо наявні обставини, передбачені частиною першою ст. 186 цього Кодексу.

В свою чергу, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Отже, чинним законодавством України не передбачено видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з особи, яка на час звернення до суду із заявою про видачу судового наказу померла та правоздатність якої відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 ЦК України припинена, а наявність правонаступництва у матеріальних правовідносинах має вирішуватися за позовом позивача, заявленим безпосередньо до спадкоємців боржника.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги, що заявник ПАТ «Кіровоградобленерго» звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за використану електроенергію з особи, яка на час звернення стягувачем з заявою до суду (03.08.2020 року) померла (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та правоздатність якої, відповідно до вимог ч.4 ст.25 ЦК України, було припинено, в зв`язку з чим, звернення із заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за використану електроенергію із померлої особи виключає можливість видачі судового наказу, оскільки заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства з додержанням процесуальної форми, встановленої цивільно-процесуальним Кодексом України, та за таких обставин вважаю, що у видачі судового наказу заявнику ПАТ «Кіровоградобленерго» слід відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 160, п. 3 ч. 1, та ч. 2 ст. 161, ч.ч. 5, 9 ст. 165, ч. 1 ст. 166, ст. 258, ст. 260, ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити приватному акціонерному товариству «Кіровоградобленерго» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за використану електроенергію у загальному розмірі 1 111, 02 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова