У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

"16" жовтня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, визначення порядку спілкування з дітьми,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, визначення порядку спілкування з дітьми.

Згідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно п. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно норм ст. 159 Сімейного кодексу України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак позивачем в порушення вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України не зазначено, чим підтверджується звернення позивача до Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації щодо визначення порядку спілкування з дітьми та яке рішення прийнято.

Тому з урахуванням викладеного позивачу необхідно зазначити, чим підтверджується прийняття Службою у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації рішення щодо визначення порядку спілкування позивача з дітьми та його невиконання відповідачем по справі.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить визначити спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дітьми - сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким чином:

-кожної суботи та неділі з 09:00 год. до 20: год. за місцем проживання батька або у будь-якому іншому місці з можливістю спільного відпочинку у виді прогулянок та відвідування дитячих розважальних та виховних закладів і т.д.;

-у разу якщо святкові дні припадають на день побачення з батьком або цей день передує дню побачення, або є наступним після нього, то такі дні сини проводять з батьком;

-45 днів у літній період;

-Сім днів поспіль у кожний інший (зима, весна, осінь) період року.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування.

Разом з тим орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Однак позивачем не зазначено, чим підтверджується наявність висновку Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації щодо визначення запропонованого позивачем способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дітьми.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Згідно п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, то, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивачем долучено до матеріалів позовної заяви оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн.

Однак позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, визначення порядку спілкування з дітьми.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі 840,80 грн.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, ст. 258 - 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, визначення порядку спілкування з дітьми залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 10-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є.Арапіна