СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/9337/20

пр. № 2/759/4175/20

22 вересня 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,

секретаря судового засідання Гродського П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку дял подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

у червні 2020 р. позивач звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, просить суд визначити додатковий строк ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті її брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на три місяці після набрання рішення законної сили.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її брат, який був співвласником 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , 2/3 вказаної квартири належить позивачу, при цьому брат позивача був інвалідом ІІ групи з дитинства та хворів на психічне захворювання розумову відсталість, тому позивач на підставі рішення Святошинського районного суду м. Києва від 07.04.2015 була його опікуном, при цьому з 02.08.2015 по момент смерті ОСОБА_2 перебував на лікуванні у Ново-Білицькому психоневрологічному інтернаті для чоловіків, у нього немає ні дружини ні дітей, та поховання брата здійснювалося за рахунок позивача, також при житті спадкодавець не залишав заповіту щодо спадкування свого майна, а відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України позивач є єдиним спадкоємцем за законом, тому 03.02.2020 вона звернулася до Дванадцятої КДНК із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак їй було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із тим, що позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, який позивач обгрунтовує тим, що вона має проблеми зі здоров`ям через що вона майже не виходить з дому, крім того 28.10.2019 у неї трапився гіпертонічний криз, а також за неділю до смерті брата на вулиці дуже сильно побили її сина у зв`язку із чим його було госпіталізовано до лікарні та зроблено дві важкі операції, що викликало у неї сильне хвилювання, до того ж позивача ввело в оману той факт, що раніше вона оформлювала спадщину, яка залишилася після смерті її батьків по сплину шести місяців і тому думала, що після смерті брата також потрібно звертатися по сплину шести місяців, таким чином похилий вік та емоційний стан та тлі триваючої хвороби, смерті брата, проблеми із сином та плутатина із спадковим правом призвело до того, що вона пропустила передбачений законодавством строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 05.06.2020 відкрито загальне позовне провадження та призначено до підготовчого засідання (а.с. 31).

Позивач у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, 22.09.2020 подала до суду заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, 22.07.2020 від нього надійшов відзив, в якому зазначено, що зважаючи на докази в матеріалах справи, просив суд ухвалити рішення, згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради (а.с. 34-36).

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 6).

ОСОБА_2 проживав та знаходився на повному державному забезпеченні у Ново-Білицькому психоневрологічному інтернаті для чоловіків з 02.08.2005 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується довідкою вих. №282 від 05.02.2020 виданої Ново-Білицьким психоневрологічним інтернатом (а.с. 9).

Згідно рішення Святошинського районного сууд м. Києва від 07.04.2005 ОСОБА_2 , визнано недієздатним (а.с. 14).

На підставі рішення Святошинського районного суду м. Києва встанволено опіку над недієздатним ОСОБА_2 , призначено опікуна ОСОБА_1 (а.с. 15).

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 16.04.1998 ОСОБА_2 належала 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 (а.с. 18).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.06.2003 ОСОБА_1 успадкувала 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 разом із матір`ю ОСОБА_3 у рівних долях (а.с. 19).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.06.2004 ОСОБА_1 успадкувала зазначене у заповіті майно гр. ОСОБА_3 , тобто 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 та 1/6 частини на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 12 КДНК 10.06.2003по реєстру №2у-1520, зареєстрованого у КМБТІ 14.07.2003 за №1435/6346 (а.с. 20).

ОСОБА_1 згідно виписки з історії хвороби №1552 виданої КНП «УСДЦ» має діагноз дисциркуляторну гіпертонічну атеросклеротичну енцефалопатію ІІ ступеня в стадії загострення (хронічне ураження нервової тканини мозку) (а.с. 10).

Згідно виписки №7909 виданої КМКЛ №12 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_4 , 24.05.2019 мав перелом виличної кістки зліва зі зміщенням (а.с. 11).

ОСОБА_4 08.07.2019 було госпіталізовано для проведення 10.07.2019 резекції зони несправжнього суглоба, корекція форми та довжини, металоостеосинтез човноподібної кістки лівого кистьового суглоба компресійним з гвинтом Гербарта з кістковою пластиноюз крила правої клубової кістки; забір картикально-спонгіозного аутотрансплантату з крила правої клубової кістки (а.с. 12, 13).

05.02.2020 постановою Дванадцятої КДНК було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало ОСОБА_6 , оскільки вона пропустила передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (а.с. 7).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно із пунктом 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 ЦПК України).

Згідно із листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 5 ЦПК України).

Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення.

При цьому слід виходити з положень Цивільного кодексу про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, враховуючи викладене суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її брата та визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1216, 1217, 1262, ч.ч. 1, 2 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, ч. 2 ст. 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 274, 280-283, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про визначення додаткового строку дял подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити додатковий строк ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для подання заяви про прийнятят спадщини за законом, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті її брата ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на три місяці після набрання рішення законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.В. Ул`яновська

Повний текст судового рішення складено 28.09.2020.