ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1865/20
Провадження № 2-з/362/3/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.04.2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Шевченко М.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, що подана до пред`явлення до суду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

в с т а н о в и в:

03 квітня 2020 року на електрону адресу Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до пред`явлення позову до суду, в якій представник позивача просив накласти арешт та заборону на будь-яке відчуження квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав № 21918166, до розгляду позову по суті та ухвалення відповідного судового рішення.

Свої вимоги заявник обґрунтував тим, що 12.12.17 року між позивачем та відповідачем було укладено договір позики за умовами якого відповідач отримав від позивача в борг грошову позику у розмірі 20000,00 (двадцять тисяч) доларів США (п. 1. Договору) та зобов`язався повернути дані кошти у строк до 12.09.2018 року (п. 2 Договору). Тобто, станом на момент укладення договору позики відповідач отримав від позивача суму коштів еквівалентну 542 600 грн.

Втім, станом на 13.09.2018 року відповідач не повернув суму позики. Позивач неодноразово просив відповідача повернути позикові кошти. Також, розуміючи фінансові труднощі та розмір позики, позивач пропонував відповідачеві повертати позику частинами. Втім, станом на 10.11.18 року позику повернуто не було. З огляду на це позивач 20.11.18 року особисто зустрівся з відповідачем та передав останньому, під особистий підпис, вимогу про повернення позики. Втім, станом на 01.04.20 року відповідач не повернув суму позики.

Позивач, вважає, що невжиття заходів істотно ускладнить виконання рішення суду, оскільки сама поведінка відповідача, який ухиляється від виконання взятих на себе зобов`язань, не виконує вимоги Позивача, свідчить про те, що відповідач може ухилятись і від інших зобов`язань, а саме від виконання рішення суду; сума, яка пред`явлена до стягнення є значною, що об`єктивно може зумовити приховування активів Відповідача з метою унеможливлення фактичного виконання судового рішення; спосіб забезпечення є співмірним позовним вимогам. Відповідач також ухиляється від будь-якої відповіді на вимогу Позивача. Відповідачем не вчинялось жодних дій спрямованих на позасудове врегулювання спору в добровільному порядку. Відтак, про наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову, свідчить вчинення Відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання, у тому числі, після пред`явлення вимоги та повідомлення про подання в подальшому позову до суду, про яке зазначалось Позивачем у його вимозі. Сума, яка пред`явлена до стягнення - 17 289 862,00 (сімнадцять мільйонів двісті вісімдесят дев`ять тисяч вісімсот шістдесят дві) гривень є значною, у Відповідача відсутні грошові кошти на виконання зобов`язань перед кредиторами, і це об`єктивно може зумовити відчуження майна, як єдиного активу за рахунок якого є можливим виконання рішення суду.

Частиною 1 ст. 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи заявника, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно до ч. 1, 2 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

2. Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти. Реєстраційний номер облікової картки платника податків або паспортні дані інших сторін - фізичних осіб, які не є підприємцями, вказуються у випадку, якщо вони відомі заявнику.

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Разом з тим, пунктом 15 ч. 1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 п.15 ч.1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно до оголошення 1 грудня 2018 року в газеті "Голос України" Державною судовою адміністрацію України опубліковано оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Дослідна експлуатація системи розпочинається з 1 березня 2019 року у складі вісьмох підсистем (модулів). З 1 січня 2019 року підсистема ЄСІТС функціонує в тестовому режимі.

Однак, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 року № 624/0/15-19 та результатів обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України 01 березня 2019 року відкликала оголошення, опубліковане в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Вивчивши подану заяву, встановлено, що вказаним вимогам закону заява про забезпечення позову не відповідає, оскільки станом на 06.04.2020 року функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато, то заява повинна бути подана в письмовій формі та підписана заявником, та належним чином засвідчені докази, також заява не містить ціну позову, не надано доказів, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, необґрунтовано необхідності застосування саме такого виду забезпечення позову, а також не надано належних та допустимих доказів, що майно на даний час належить на праві власності відповідачу, що є порушенням вимог ст. 151 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно до вимог ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" передбачену вимогами ст. 26 вказаного Закону.

Відповідно до п. 14 Рішення Ради адвокатів України у редакції від 17.12.2012 року №36 «Про затвердження положення про ордер та порядок ведення реєстру ордерів», яким встановлено вимоги до заповнення ордерів старого зразка для його дійсності, зокрема Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу представник позивача зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення заяви та дотримання процесуального порядку його пред`явлення, тобто до заяви всупереч вказаних норм закону додано ордер старого зразка серії КВ №221050, який заповнений не належним чином, а саме не вказано інформацію на звороті про наявність чи відсутність обмеження повноважень адвоката, що позбавляє суд встановити наявності права на пред`явлення позову представником позивача.

За приписами ч. 9 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що подана приватним підприємством «Лабаз» заява про забезпечення позову не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вона у відповідності до ч. 9 ст. 153 ЦПК України підлягає поверненню заявникам.

Разом з тим, суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє заявника права повторно подати заяву про забезпечення позову, що подана до пред`явлення до суду позову, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 151-153, 260, 261, 352-354 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, що подана до пред`явлення до суду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики - повернути заявнику.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко