У Х В А Л А

Справа № 285/3937/20

провадження № 2/0285/1220/20

23 жовтня 2020 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Васильчук Л.Й., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Новоград-Волинської територіальної громади в особі Новоград-Волинської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

19.10.2020 року позивач звернулась до суду із зазначеним позовом, у якому просить визнати за нею право власності на приміщення гаражу АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві повинен бути зазначений виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач не вказує підстави неможливості отримання правовстановлюючого документу на гараж та оформлення спадщини у спосіб, який передбачений чинним законодавством.

Позивач посилається на неотримання спадкодавцем за життя правовстановлюючого документу, однак, не вказує причин, які б унеможливлювали отримання такого документу саме нею, адже в порядку спадкування спадкоємець спадкує усі права та обов`язки спадкодавця.

У разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно спадкодавця, спадкоємець має право, відповідно до Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, звернутись до державного реєстратора прав на нерухоме майно із заявою про державну реєстрацію права власності спадкодавця, що було набуто останнім за життя.

Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.

Отже, якщо до складу спадщини входить нерухоме майно, право власності на яке було набуто за життя померлим, але не було зареєстроване належним чином, державний реєстратор перед видачею витягу вносить відомості про право власності спадкодавця на таке майно у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно шляхом проведення відповідної державної реєстрації права власності за заявою спадкоємця.

Відповідні роз`яснення вкотре надані у листі Міністерства юстиції України «Щодо деяких актуальних питань у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (лист Мін`юсту від 18.06.2018 р. N 24342/11942-33-18/8.4.4).

Як зазначено у листі N 24342/11942-33-18/8.4.4 Положеннями пункту 66 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року N 1127, передбачається можливість для спадкоємців провести державну реєстрацію тих прав, які були набуті спадкодавцями, але щодо яких не було проведено державну реєстрацію.

Так, для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу (пункт 66 Порядку).

Позивачем не зазначено причин, які б об`єктивно перешкоджали їй зареєструвати право власності на спадкове майно за спадкодавцем та оформити спадщину в установленому чинним законодавством порядку.

Так, позивачем зазначено відповідачем Новоград-Волинську територіальну громаду в особі Новоград-Волинської міської ради, однак зміст позовної заяви не містить обставин, якими позивач обґрунтовує порушення своїх прав та законних інтересів відповідачем, зокрема яким чином чиняться перешкоди в отриманні позивачем спадщини за заповітом.

Не додаючи до позову вказаних вище доказів, які є обов`язковими при розгляді справ даної категорії, позивач порушує право відповідача на захист, оскільки незрозумілість, нечіткість обставин, якими обґрунтовуються заявлені вимоги до нього, позбавляє його можливості оформлення відзиву відповідно до вимог ЦПК України.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Всупереч п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутні попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов до висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України та вважає, що відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України її слід залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись статтями 175, 185, 260-261, Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків заяви десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Й. Васильчук