Справа 408/986/20-ц
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2020 року смт. Біловодськ

Суддя Біловодського районного суду Луганської області Булгакова Г.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Станично-Луганської селищної ради Станично-Луганського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеною позовною заявою, в якій просить визнати право власності на житловий будинок в порядку спадкування.

Окрім цього у поданій позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на те, що він є пенсіонером та отримує невелику пенсію.

Клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частина 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже з аналізу вказаних законодавчих норм йдеться, що в даному випадку позивач може бути звільнений від сплати судового збору лише за умови, якщо ставка судового збору за подання цього позову перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу.

Із позовної заяви вбачається, що позов має майновий характер, орієнтовна ціна позову складає 70 000 гривень, згідно вимог, передбачених ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому позивач повинен сплатити судовий збір в розмірі 840.80 грн.

Також з доданих до позову документів вбачається, що позивач отримує пенсію та його річний дохід за 2019 рік склав 23260,24 грн., тобто ставка судового збору, яку позивач повинен сплатити, не перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу (232,60 грн. 1% річного доходу позивача х 5 = 1163 грн. > 840.80 грн.).

Таким чином, враховуючи, що позивач має можливість сплатити судовий збір за подання цього позову, вважаю необхідним відмовити у задоволенні клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

У зв`язку з відхиленням клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору, подана ним позовна заява не відповідає вимогам частини 4 статті 177 ЦПК України, тому цю заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для сплати судового збору у розмірі 840.80 грн., про що він повинен надати відповідний документ.

Відповідно до положень ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Частиною 3ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Керуючись ст. ст. 258-260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Станично-Луганської селищної ради Станично-Луганського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування залишити без руху.

Для усунення недоліків позивачеві надати строк терміном десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі не усунення недоліків в строк наданий судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачеві за вказаної ним адресою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Булгакова