ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 355/17/20
провадження № 2/753/6410/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.,

за участю секретаря судового засідання - Долі М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів

ВСТАНОВИВ:

В провадження Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

У судове засідання позивач повторно не прибула, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність також до суду не подала.

Відповідач у судове засідання також не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Суд розглянув справу без участі учасників справи, що відповідає вимогам ст. 223 ЦПК України та на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 10.01.22020 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, передано за підсудністю для розгляду до Дарницького районного суду мКиєва.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києві від 06.07.2020 відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом та призначено до розгляду по суду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справа в судове засідання на 09.09.2020.

В судове засідання яке було призначене на 09.09.2020 позивач не прибула, хоча повідомлялась судовою повісткою за адресою свого зареєстрованого місця проживання, проте конверт повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», причини своєї неявки суду не повідомила із заявами та клопотаннями до суду не зверталась, тому суд відклав судове засідання на 13.10.2020, проте 13.10.2020 позивач повторно в засідання не прибула, хоча повідомлялась судовою повісткою за адресою свого зареєстрованого місця проживання, проте конверт повернувся з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», причини своєї неявки суду не повідомила із заявами та клопотаннями до суду не зверталась.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014 року, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Разом з тим, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки ( рішення ЄСПЛ від 03.04.2008 № 3236/03, §41 «Пономарьов проти України»).

За нормою частини 5 ст. 223, пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як наголошує ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Таким чином, суд вважає, що сторона позивача належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи, однак у судове засідання повторно не прибула та про причини своєї неявки суд не повідомила, від неї не надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Відтак зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення процесуального закону, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 223, 257, 260-261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5, п.15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя М.О. Заставенко