Справа № 589/463/20
Провадження № 2/589/757/20
УХВАЛА

19 жовтня 2020 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого - судді Лєвші С.Л.,

з участю секретаря судового засідання - Товпиги А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка в порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про надання строку на примирення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

12 лютого 2020 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить розірвати шлюб зареєстрований між сторонами, які одружились 21 лютого 1998 року, про що в книзі реєстрації актів про одруження в цей день Відділом реєстрації актів громадянського стану Шосткинського міськвиконкому Сумської області зроблено запис за №94.

Ухвалою постановленою 05 березня 2020 року вищезазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у цивільній справі матеріалами (письмове провадження).

22 червня 2020 року до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 , в якій просить надати тримісячний строк для примирення із позивачем. (а.с. 13)

Ухвалою постановленою 23 червня 2020 року розгляд цивільної справи продовжено за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням сторін, яке призначено на 10 годину 00 хвилин 19 жовтня 2020 року.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву у якій просить провести його за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить строк на примирення не надавати.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, будь-яких інших заяв, окрім заяви про надання строку на примирення до суду не надала.

Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про надання тримісячного строку для примирення, суд приходить до наступного.

Згідно із ч.3 ст.3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст.24 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч.5 ст.55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із ст.111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Системний аналіз норм СК України вказує на те, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Такого висновку дійшов Верховний Суд справа №442/6319/16-ц,/ постанова від 30 травня 2019 року.

Беручи до уваги категоричне заперечення позивача щодо надання строку на примирення подружжю, оскільки протягом строку з дня відкриття провадження по справі по день судового засідання на протязі восьми місяців відповідачем не вживались заходи щодо примирення між подружжям, заява про надання строку на примирення є необґрунтованою та такою що не підлягає задоволенню. При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст.24 СК України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу. Отже, при категоричній незгоді позивача на примирення, суд вважає що надання такого строку на примирення буде суперечити ст.24 СК України.

Керуючись ст.ст.24, 55, 56, 111 СК України, ст. 258-260, 268, 353, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про надання строку на примирення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відмовити.

Копію ухвали направити позивачу та відповідачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша