Провадження № 2/638/4747/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 жовтня 2020 року суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Цвірюк Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківського апеляційного суду про визнання недійсним договору дарування, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова із позовом до ОСОБА_2 , Харківського апеляційного суду про визнання недійсним договору дарування.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у п.п.1, 2, 3, 4, 5, 6 ч.3 ст.175, ч.ч.1, 4, 5 ст.177 ЦПК України.

Зокрема, всупереч п.1 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить вірного найменування суду першої інстанції, до якого подано заяву.

Крім того, в порушення п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти сторін.

Також позивачем не виконано вимог, передбачених п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України. Зі змісту позову вбачається, що позивачем до суду подано позовну заяву, в якій, зокрема, просить визнати недійсним договір дарування квартири по АДРЕСА_1 від 01.08.2012 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а також скасувати реєстрацію права власності на зазначену квартиру. Також просить стягнути з Харківського апеляційного суду часткову компенсацію моральної шкоди в сумі 1 грн. При цьому позивачем визначена ціна позову в сумі 14 000, 00 грн., що не відповідає заявленим позивачем вимогам.

У відповідності п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Разом із тим, у другому пункті прохальної частини позивачем заявлено вимогу про скасування реєстрації права власності за ОСОБА_2 на спірну квартиру, однак не визначено в якості учасника справи особу, прав або інтересів якої стосується ця вимога.

Крім того, в порушення п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК України позивач нечітко викладає обставини, якими обґрунтовує свої вимоги; не зазначає у позові та не надає докази в підтвердження зазначених у позові обставин. Зокрема, позивач посилається у позові на висновок Ехо-кардіоскопії від 09.07.2012 року, на наявність відомостей про експлуатацію сусідами радіоелектронних пристроїв тощо, наявність угод відчуження нерухомості, доручення на представництво та інше. Також позивач посилається на наявність судових рішень апеляційного суду Харківської області. Однак доказів зазначених обставин матеріали позову не містять.

Також в порушення вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, заява також не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися.

В порушення ч.1 ст.177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, у відповідності до вимог ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч вказаної норми позивачем надано до суду докази без належного їх засвідчення.

Також із доданих до позовної заяви матеріалів вбачається, що позивач не надав документи, що підтверджують сплату ним судового збору. При цьому позивач просить суд відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати, зазначаючи, що розмір судового збору перевищує 5% від отриманого доходу у попередньому році.

Так, частиною 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відповідному співвідношенні до ціни позову у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2102 грн.

Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір справляється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 840,80 грн. та не більше 10551,00 грн.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 840,80 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позову вбачається, що заява містить 2 вимоги немайнового характеру та майнову вимогу, а тому позивач при зверненні до суду повинен був сплатити судовий збір у загальному розмірі 2522,40 грн.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Розглянувши клопотання, перевіривши заяву, суд не вбачає підстав для відстрочки або звільнення позивача від сплати судового збору, а тому йому пропонується сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн..

За таких обставин, суд вважає позовну заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України та пропонує позивачу:

- зазначити вірне найменування суду, до якого подана заява;

- у позові зазначити офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти сторін;

- зазначити ціну позову у відповідності до розміру заявлених позовних вимог;

- визначитись зі змістом позовних вимог з урахуванням обставин, викладених вище;

- викласти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначити у позові та надати докази в підтвердження зазначених у позові обставин;

- надати до суду відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- зазначити у позові докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- надати оригінали письмових доказів або їх копії, засвідчені у порядку, встановленому ч.5 ст.95 ЦПК України, в підтвердження обставин, викладених у позові;

- сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн. та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, у змісті позову позивачем викладено клопотання про забезпечення позову, однак суд зауважує, що в цій частині застосовуються вимоги ст.ст.151, 152 ЦПК України, які регламентують порядок подання такої заяви, а також передбачають вимоги до її змісту. Враховуючи викладене, позивачу пропонується привести вказане клопотання у відповідність до вимог ст.ст.151, 152 ЦПК України.

Також у змісті позову позивачем викладено клопотання про витребування доказів, а тому в цій частині застосовуються вимоги ст.ст.83, 84 ЦПК України, які регламентують порядок подання та витребування доказів. Зокрема, у відповідності до ч.ч.2, 4 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною 1 ст.84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частині другій та третій статті 83 цього Кодексу. Вимоги до форми такого клопотання передбачені ч.2 ст.84 ЦПК України, згідно якої у клопотанні, повинно бути зазначено який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується привести вказане клопотання у відповідність до вимог ст.ст.83, 84 ЦПК України, а позовну заяву у відповідність до вимог ЦПК України, з урахуванням викладених вище обставин.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Харківського апеляційного суду про визнання недійсним договору дарування - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя: Д.В.Цвірюк