Провадження № 2/235/1091/20
Справа № 235/2265/20

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 квітня 2020 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Величко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центру надання адміністративних послуг м.Покровськ про захист права власності шляхом зобов`язання зняття особи з реєстраційного обліку місця проживання, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 в особі ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Центру надання адміністративних послуг м.Покровськ, в якому просить захистити його інтереси як власника житла шляхом зобов`язання відповідача зняти його з реєстраційного обліку місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 23.03.2020 позивачу на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України відмовлено у відкритті провадження у справі №235/1820/20 між тими самими сторонами, про той самий предмет позову.

Позивач повторно звернувся до суду, вказавши про те, що дана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Норми ст. 186 ЦПК не встановлюють перешкод при повторному зверненні до суду в разі винесення ухвали про відмову у відкритті провадження по справі.

На підставі ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Однією з визначальних ознак приватноправових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Отже, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язані з реалізацією особою майнових прав або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень суб`єкта владних повноважень є способом захисту цивільних прав цієї особи.

З позовної заяви вбачається, що спірні правовідносини виникли між учасниками справи з приводу захисту прав та інтересів позивача, а саме, позивач оскаржує дії відповідача, спрямовані на відмову у знятті з реєстрації місця проживання, вважає їх незаконними у зв`язку з тим, що така відмова порушує приватне право вільного вибору місця проживання та інтерес позивача, а отже, виключає можливість розгляду цієї справи за правилами адміністративного судочинства.

Отже, враховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад, спір має приватноправовий характер та підлягає розгляду за правилами ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється у порядку, у тому числі, позовного провадження (загального або спрощеного).

Питання щодо порядку розгляду справи (загального або спрощеного) вирішується суддею при відкритті провадження по справі.

Зі змісту ст.277 ЦПК України вбачається, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття при наявності відповідного клопотання або за своєю ініціативою, якщо справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ст.19 ЦПК України дана справа не входить до переліку справ, які розглядаються лише в спрощеному позовному провадженні, тому в даному випадку підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 7 ст.177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто та (або) через представника.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник; під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (ч.1 ст.64 ЦПК України).

Право подавати заяву, в тому числі позовну, передбачено ст.43 ЦПК України.

Таким чином, у цивільному процесуальному законі встановлено конкретні випадки, у яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Таке положення стосується випадку, коли представництво здійснюється в справах, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Положення наведених норм процесуального права дають підстави для висновку, що підписання позовної заяви представником позивача допускається чинним цивільним процесуальним законодавством, за умови долучення до матеріалів позовної заяви належних документів, що підтверджують право представника на вчинення такої процесуальної дії.

Так, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (малозначні справи, визначені п.6 ч.4 ст.19 ЦПК України; справи, що виникають з трудових відносин; справи про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд) - це довіреність фізичної або юридичної особи на право представляти інтереси, у тому числі, підписувати позовну заяву. Якщо справа розглядається в порядку загального позовного провадження - ордер адвоката та договір про надання правової допомоги із зазначенням права підпису позовної заяви або документи, підтверджуючі статус законного представника особи.

Як вбачається з позовних матеріалів, що підлягають розгляду в загальному порядку, позовну заяву підписано представником за довіреністю ОСОБА_3 Юлією ОСОБА_4 , яка за даними Єдиного реєстру адвокатів України не має статусу адвоката.

Доказів того, що ОСОБА_2 є законним представником позивача ОСОБА_1 до позовної заяви також не надано.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, заява повертається позивачеві.

Отже, оскільки зазначена справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження, а позовна заява замість позивача підписана ОСОБА_2 , яка не має статусу представника в розумінні вищенаведених норм права, суддя приходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачеві на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центру надання адміністративних послуг м.Покровськ про захист права власності шляхом зобов`язання зняття особи з реєстраційного обліку місця проживання повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя