19 жовтня 2020 року місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 345/967/19
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 20 липня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Луценка О. М., у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: Державне підприємство «Національні інформаційні системи», про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття обтяження,

в с т а н о в и в :

У березні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: Державне підприємство «Національні інформаційні системи» про усунення ОСОБА_2 перешкоди в користуванні власністю на автомобіль МERСEDES-BENZ модель ML 320 CDI, рік випуску 2007, тип ТЗ: легковий автомобіль № НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , шляхом зняття обтяження у вигляді застави рухомого майна і виключення напису з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, зареєстровано 15 серпня 2008 року 12:00:49 за № 7747367 реєстратором: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Топілко О.О., 02152, місто Київ, вулиця Серафимовича, 13-А; вид обтяження: приватне обтяження; тип реєстрації: поточна; тип обтяження: застава рухомого майна; підстава обтяження: договір застави № 3926, 15 серпня 2008 року ЗАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк»; об`єкт обтяження: інший транспортний засіб МERСEDES-BENZ ML 320 CDI, номер об`єкта № НОМЕР_1 , номер державної реєстрації НОМЕР_3 ; обтяжувач ЗАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», код: 00039002, місто Київ, провулок Шевченка, 12; боржник: ОСОБА_4 , код: НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 , та ОСОБА_5 , код: НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 .

Ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 11 березня 2019 року (а.с. 27) справу передано на розгляд Броварському міськрайонному суду Київської області.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 квітня 2019 року (а.с. 40-41) справу передано на розгляд за територіальною підсудністю до Оболонського районного суду міста Києва.

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 20 липня 2020 року (а.с. 162-165) в задоволенні позову ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: Державне підприємство «Національні інформаційні системи» про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття обтяження, відмовленомовлено.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням суду, 11 вересня 2020 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 направив апеляційну скаргу.

Так, в апеляційній скарзі скаржником порушено питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, разом з тим, суд дійшов висновку, що скаржником не наведено поважних підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому ухвалою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали для виконання її вимог, а саме для зазначення інших підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення (а.с. 185-186).

02 жовтня 2020 року представник скаржника, а 03 жовтня 2020 року особисто скаржник отримали копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

На виконання вимог вищевказаної ухвали, 09 жовтня 2020 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 направив заяву на адресу Київського апеляційного суду в якій, просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Ознайомившись з клопотанням представника скаржника, доводами, викладеними у ньому, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку, що наведені підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення є неповажними виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини роз`яснив, що положення ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, включаючи право на доступ до суду, поширюються також на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення, якщо таке право передбачено національним законодавством. Відповідно, поновлення пропущеного строку на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення є механізмом забезпечення певної гнучкості та пропорційності при вирішенні питання про допуск скаржника до апеляційного чи касаційного судів.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Так, виходячи зі змісту ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення ухвалене судом 20 липня 2020 року.

У заяві, поданій на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 25 вересня 2020 року, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що місто Івано-Франківськ, де знаходиться робоче місце представника скаржника та місце постійного проживання скаржника - місто Калуш, з 31 серпня 2020 року на 14 днів було віднесено до червоного рівня епідеміологічної небезпеки поширення COVID-19, у зв`язку з чим, ОСОБА_2 звернувся до ОСОБА_1 з проханням про надання юридичної допомоги та підготовки апеляційної скарги лише 08 вересня 2020 року.

Разом з тим, в матеріалах справи міститься підтвердження того, що скаржник отримав копію оскаржуваного рішення суду 01 серпня 2020 року (а.с. 177), а апеляційну скаргу направлено до суду лише 11 вересня 2020 року.

Так, у заяві про поновлення строку на оскарження рішення скаржником не доведено, що недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру, або відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду, на які посилається скаржник, є неповажними.

Виходячи зі змісту п. 4 ч.1 ст.358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищезазначене, а також те, що наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

у х в а л и в :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 20 липня 2020 року, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її складення.

Повне судове рішення складено 19 жовтня 2020 року.

Суддя: І.М. Вербова