ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Слюсар Я.В.,

з участю: позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив суд визначити йому додатковий строк у три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Позов мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина на будинок АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті батька є він та його сестра ОСОБА_2 . Позивач посилається на те, що після смерті батька його сестра відповідач по справі забрала собі Свідоцтво про смерть батька та надавати його йому відмовилася. Отримати копію Свідоцтва про смерть батька у відділі РАСЦ, він зміг лише після послаблення карантинних заходів, а саме 30 травня 2020 року. 04 червня 2020 року він звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини, проте нотаріус Постановою про відмову у чиненні нотаріальної дії від 04 червня 2020 року, відмовила йому у видачі свідоцтв про право на спадщину, оскільки ним пропущено встановлений ст. 1270 ЦК України строк у шість місяців, який закінчився 28 квітня 2020 року.

Вважає, що строк на подання заяви про прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин, оскільки Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всій території України з 12 березня 2020 року було встановлено карантин та на момент закінчення строку для подання заяви він не міг отримати свідоцтва про смерть батька внаслідок чого не міг подати заяву про прийняття спадщини.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2020 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

26 червня 2020 року на адресу суду від відповідачки надійшов Відзив на позовну заяву, в якому остання просила суд відмовити в задоволенні позовної заяви. Зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх з позивачем батько ОСОБА_3 після смерті якого відкрилась спадщина. За життя батько заповіту не склав, оскільки останні роки тяжко хворів, але усно висловлювався проте, що саме вона повинна успадкувати належне йому майно, так як постійно проживала з ним, допомагала у всьому, лікувала, доглядала та поховала за власні кошти. Вважає, що позивач мав достатньо часу для подання заяви до нотаріальної контори, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв. Разом з тим, зазначила, що оголошення в країні карантину не може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки нотаріальні контори працювали, заяву можна було подати в електронному вигляді чи по особистому запису, в такому самому порядку можна було отримати дублікат свідоцтва про смерть в органах державної реєстрації цивільного стану. Окрім того, послалася на те, що батько помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач мав достатньо часу для подання заяви про прийняття спадщини і відсутність у позивача Свідоцтва про смерть спадкодавця не може вважатися поважною причиною пропуску строку для подання спадщини.

Між тим, 13 липня 2020 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній не погодився з викладеними відповідачкою у відзиві доводами та зазначив, що пропущений строк на подання заяви про прийняття спадщини в період карантину є поважним.

Протокольною ухвалою суду від 29.09.2020 р. у даній справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового засідання.

В судовому засіданні позивач позов підтримав з підстав викладених в ньому, просив суд його задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечувала, просила суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на обставини викладені нею у відзиві.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач по справі ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_3 , що підтверджено Свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_1 виданим 31 березня 1977 року (а.с.8).

Як вбачається із Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 виданого повторно 30 травня 2020 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт. Борова Фастівського району Київської області (а.с.9).

Позивач з метою отримання Свідоцтва про право власності на спадщину після смерті батька звернувся до Фастівської районної державної нотаріальної контори, однак державний нотаріус Бігіч С.Ю. 04 червня 2020 року винесла Постанову якою відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропущеним шести місячним строком для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с 10).

Звертаючись до суду з даним позовом позивач посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин, оскільки Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всі території України з 12 березня 2020 року було встановлено карантин та на момент закінчення строку для подання заяви він не міг отримати свідоцтва про смерть батька внаслідок чого не міг подати заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, позивач повинен довести поважність причини пропуску строку.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплив 28 квітня 2020 року. До нотаріуса позивач звернувся лише 04 червня 2020 року.

Так, постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» , з наступними змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 215 від 16.03.2020, № 239 від 25.03.2020, № 241 від 29.03.2020, № 242 від 20.03.2020, № 255 від 02.04.2020, № 262 від 08.04.2020, № 284 від 15.04.2020, № 291 від 22.04.2020, № 313 від 29.04.2020, № 332 від 04.05.2020, № 343 від 04.05.2020, № 377 від 14.05.2020, № 392 від 20.05.2020, № 641 від 22.07.2020, № 760 від 26.08.2020, на усій території України було встановлено карантин з 12 березня 2020 року та продовжено до 31 жовтня 2020 року.

На підставі вищевказаної постанови, 12 березня 2020 року по 22 травня 2020 року, були введені обмеження пересування громадян по місту, між містами, областями та обмежено функціонування усіх державних та приватних органів.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, надаючи оцінку доказам дослідженим в судовому засіданні, суд вважає, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з карантином оголошеним на території України, є поважною причиною, що свідчить про об`єктивну неможливість під час встановленого карантину, звернутися з відповідною заявою до нотаріуса у встановлений законом строк.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем ОСОБА_1 , а тому позов слід задовольнити та визначити позивачу достатній та передбачений Законом додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, у три місяці.

Крім того, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь сплачений позивача судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп., що підтверджено квитанцією № 42 від 04 червня 2020 року (а.с. 5).

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 81, 258-259, 265, 268, 273, 354 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1222, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з часу набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 (вісімдесят) коп..

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , паспорт серія НОМЕР_4 виданий К-Святошинським РВ ГУ МВС України в Київській області 16 грудня 2003 року, адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , паспорт серія НОМЕР_6 виданий Фастівським МРВ ГУ МВС України в Київській області 21 лютого 1996 року, адреса місця проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя Осаулова Н.А.

Повний текст виготовлено 07.10.2020 р.