КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/4835/19
Провадження № 8/552/9/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2020 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання павленко Л.М.

за участю відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_3 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся в Київський районний суд м. Полтави з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами рішення суду посилаючись на те, що рішенням Київського районного суду м. Полтави від 22 січня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипник В.Л., Державного підприємства « Сетам», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акта реалізації предмета іпотеки у задоволенні позовних відмовлено. Рішення набрало законної сили. Висновком експерта в рамках кримінального провадження встановлено підробка згоди позивача на продаж його квартири за початковою ціною 250 000 грн. Ці обставини , а також не узгодження з ним ціни продажу існували на момент ухвалення рішення суду, однак були документально не підтверджені та достовірно не відомі сторонам, що є підставою для скасування рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 26 серпня 2020 року відкрито провадження за заявою ОСОБА_3 ..

У судове засідання позивач ОСОБА_3 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, причина неявки невідома.

Представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, надала суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з наданням більш обґрунтованої відповіді на відзив.

Приймаючи до уваги, що заявник та його представник належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви, у судове засідання не з`явились, неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви.

Відповідач приватний виконавець Скрипник В.Л. заяву не визнав та пояснив, що у встановлений строк, позивач в порядку ст. 57 Закону України» мав можливість досягти згоди щодо вартості спірної квартири, проте таких дій ним зроблено не було. 17 травня 2019 року надійшов звіт про незалежну оцінку майна. 20 травня 2020 року сторонам направлено повідомлення про визначення вартості майна, яке ОСОБА_3 отримав 24 травня 2019 року. Просив відмовити у задоволенні заяви .

Відповідач ОСОБА_2 заяву не визнала, вважає її безпідставною, оскільки заявником ОСОБА_3 не наведені підстави перегляду рішення відповідно до ст. 423 ЦПК України.

Представник відповідача ДП «Сетам» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належно, надав відзив про невизнання заяви, обставини, що викладені в заяві вважає незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Позивач не реалізував своє право на оскарження дій державного виконавця, а тому погоджувався з ними. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав заявника внаслідок проведення спірних електронних торгів заявником не доведено. Просив справу розглянути в його відсутність, у задоволенні заяви відмовити.

Суд, заслухавши пояснення відповідачів, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом установлено, що по цивільній справі № 552/4835/19 за позовом ОСОБА_3 до Приватного виконавця виконавчого округу Полтавської області Скрипник Володимира Леонідовича, Державного підприємства « Сетам», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів та акта реалізації предмета іпотеки у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення набрало законної сили.

Відповідно до ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Позивач звертаючись з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами посилається на висновок експерта № 1464 від 02. 07 2020 року, яким встановлено, що підпис, розташований у нижній частині, поряд з написом : «Повідомлення отримав 20.05.19» Повідомлення про визначення вартості майна боржника за вих. № 2371 від 20.05.2-19 на ім`я ОСОБА_3 , складеного від імені приватного виконавця Скрипника В.Л., виконаний не ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а іншою особою».

Дослідження проводилось в рамках кримінального провадження № 0002697 та постановою від 03.08.2020 року надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування.

На думку позивача дана обставина є нововиявленою .

Суд не може погодитись з даними обставинами на які посилається позивач як на підставу для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами виходячи з наступного.

Процедура скасування остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним (рішення ЄСПЛ у справі «PRAVEDNAYA v. RUSSIA № 69529/01, § 27, 28, від 18 листопада 2004 року).

Відповідно до правової позиці, висловленої Верховним судом 28 серпня 2019 року при розгляді справи № 419/3259/12 нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30 березня 2012 року №4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Висновок експерта, на який посилається ОСОБА_3 є письмовим доказом у межах кримінального провадження, відсутні встановлені судовим рішенням, що набрали законної сили, обставини щодо факту надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі.

У ході розгляду даної цивільної справи, позивач ОСОБА_3 не заперечував щодо надання згоди на реалізацію квартири з метою покрити всю заборгованість по кредиту. Дані обставини встановлені судом при розгляді справи.

Що стосується не згоди позивача щодо оцінки вартості нерухомого майна, то останній мав право на оскарження дій приватного виконавця у строк та порядок Закону України «Про виконавче провадження», проте таким право мне скористався.

Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічної правової позиції дотримувався Верховний Суд України у постанові від 23 вересня 2014 року у справі № 3-112гс 14, постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, у постанові від 13.03.2018р у справі № 911/494/17, у постанові від 14.03.2018 р. у справі № 910/1454/17.

Представником позивача надано відповідь на відзив Державного підприємства «Сетам», де остання посилалась на встановлення мораторію щодо відчуження іпотечного майна, відхилення клопотань щодо витребування доказів з посиланням на норми ст. 411 ЦПК України, відмова у задоволенні клопотання позивача щодо призначення почеркознавчої експертизи, що є на думку представника також новоявленими обставинами.

Стаття 411 ЦПК України регламентує повноваження суду касаційної інстанції, а тому не може бути застосована в порядку розгляду заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Застосування Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» було предметом судового розгляду та в рішенні суду надана правова оцінка застосування даного закону в рамках заявлених позовних вимог.

Відхилення клопотань суду як першої так і апеляційної інстанції зводиться до незгоди позивача з рішенням суду та жодним чином не є нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч.3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами ( рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Враховуючи наведене, суд дійшов до висновку щодо відмови у задоволенні заяви позивача ОСОБА_3 про перегляд рішення Київського районного суду від 22 січня 2020 року за нововиявленими обставинами, а рішення підлягає залишенню в силі.

Керуючись ст. ст. 423, 429 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про перегляд рішення Київського районного суду міста Полтави від 20 січня 2020 року по цивільній справі № 552/4835/19 за нововиявленими обставинами - відмовити.

Рішення Київського районного суду міста Полтави від 20 січня 2020 року по цивільній справі № 552/4835/19 - залишити в силі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня оголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Ж.В.Кузіна

Повний текст ухвали виготовлений 12 жовтня 2020 року