Справа № 635/2415/19
Провадження по справі № 2/635/829/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2020 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.,

секретар судового засідання Ус Ю.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

відповідач- ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_4 ,

третя особа - Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в якій просив виключити відомості про нього як батька дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження дитини.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він записаний батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, після проведення експертизи ДНК йому стало відомо, що він не є біологічним батьком дитини. Також позивачу стало відомо, що біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є відповідач по справі ОСОБА_3 . Враховуючи викладене., вважає необхідним виключити відомості про нього як про батька неповнолітньої дитини з актового запису про народження останньої.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 квітня 2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачу наданий строк - 10 днів з дня отримання ухвали суду для усунення недоліків. У встановлені судом строки позивач усунув недоліки, подавши до суду 16 травня 2019 року відповідну заяву.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2019 року провадження в справі відкрито в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

За наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно Розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області Мазур О.О. №01-02/90 від 15 жовтня 2019 року у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 19 вересня 2019 року заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_6 у відставку та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 23 вересня 2019 року №05-05/119 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_6», зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 жовтня 2019 року цивільну справу прийнято до провадження судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 листопада 2019 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 березня 2020 року третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області замінено на належну третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Позивач та його представник ОСОБА_2, який діє на підставі ордеру виданого відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у судове засідання не з`явились, останнім надана до суду заяву, в якій він просить розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача та задовольнити позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, суду надана нотаріально посвідчена заява ОСОБА_3 про розгляд справи за його відсутності, в якій він позовні вимоги визнав у повному обсязі, просив їх задовольнити та виключити відомості про ОСОБА_1 як батька дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про її народження, визнавши факт того, що біологічним батьком останньої є відповідач ОСОБА_3 , справжність підпису засвідчена приватним нотаріусом Харківського району Харківської області Мороз Г.І. (заява зареєстрована в реєстрі за №3632 від 10 вересня 2019 року).

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, суду надана заява про розгляд справи за її відсутності, в якій вона визнає позовні вимоги у повному обсязі та просить виключити відомості про ОСОБА_1 як батька дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з актового запису про її народження.

Представник третьої особи Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) в підготовче судове засідання не з`явився, суду надані пояснення за підписом начальника Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області Сіренко Н.С., в яких він просить проводити розгляд справи за відсутності їх представника. В письмових поясненнях начальник зазначив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки відомості про батька ОСОБА_1 дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в актовий запис про народження останньої №2020 від 10 червня 2016 року були внесені на підставі ст. 126 СК України, тобто матір та батько дитини на момент реєстрації народження не пере бували у шлюбі, а отже позивач має право на оспорювання батьківства відповідно до вимог ст.ст. 122, 124, 126 та 127 СК України.

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд на підставі наданих сторонами доказів встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_5 , в свідоцтві про народження якої її батьком записаний ОСОБА_1 , громадянин України, матір`ю - ОСОБА_4 , громадянка України (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 10 червня 2016 року, актовий запис №2020 від 10 червня 2016 року).

За результатами аналізу ДНК, зробленого Товариством з обмеженою відповідальністю «Мама Папа» в Лабораторії DNA Center, ОСОБА_1 виключається як біологічний батько дитини ОСОБА_5 , у ОСОБА_1 відсутні генетичні маркери, які повинні бути передані дитині біологічним батьком, ймовірність батьківства - 0%.

Суд на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (частина перша статті 121 СК України).

Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (частина перша статті 122 СК України).

Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану (частина перша статті 126 СК України).

Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України).

Оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком, і дитиною. У разі доведення цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 76 ЦПК України).

Частиною 2 статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

В ході судового розгляду сторонами не заявлялось клопотання про призначення по справі медично-генетичної експертизи.

В якості доказу своїх позовних вимог, позивачем долучена до матеріалів справи довідка про результати аналізу ДНК, проведеного ТОВ «Мама Папа», відповідно до якої вірогідність батьківства ОСОБА_1 відносно дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 0%. Оскільки така довідка жодним чином не спростована відповідачами, суд приймає її в якості доказу.

Під час судового розгляду відповідач ОСОБА_4 , яка є матір`ю дитини, підтвердила той факт, що ОСОБА_1 не є батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надавши відповідну заяву про визнання позовних вимог. Крім того, відповідач ОСОБА_3 надав до суду нотаріально посвідчену заяву про визнання позову у повному обсязі, в якій він визнав факт того, що є біологічним батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим просив виключити відомості про ОСОБА_1 як про батька дитини з актового запису про її народження.

Статтею ст. 82 ЦПК України встановлені підстави для звільнення від доказування. Так, відповідно до вимог ч. 1 зазначеної статті обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Отже, враховуючи визнання позову відповідачами у повному обсязі та надану позивачем довідку про результати аналізу ДНК, яка прийнята судом в якості доказу, суж вважає доведеним факт відсутності кровного споріднення між ним та дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В матеріалах справи відсутні будь-які докази на спростування зазначених обставин.

Законодавством передбачено певні обов`язки батьків щодо їх дитини, а також вимогу ухвалювати судові рішення з урахуванням найкращих інтересів дитини, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, інших осіб.

Згідно із частиною сьомою статті 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Отже, при вирішенні справ про оспорювання батьківства суди повинні керуватися найкращими інтересами дитини, забезпечуючи баланс між інтересами дитини та сторін по справі.

Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком (згідно із частиною п`ятою статті 136 СК України).

За приписами частини п`ятої статті 136 СК України для відмови в позові з цієї підстави в ході судового розгляду перевірці підлягають обставини чи особа, яка оспорює батьківство, знала в момент реєстрації себе батьком дитини, що не є батьком дитини, або за встановленими обставинами справи не могла про це не знати. Відповідно, з урахуванням вимог частини третьої статті 12 ЦПК України на позивача покладається тягар доведення, що він не є біологічним батьком дитини, а відповідач у справі повинна довести належними та допустимими доказами, що позивач в момент реєстрації себе батьком дитини знав, що не є батьком дитини, або за встановленими обставинами справи не міг про це не знати.

Позивач в позовній заяві зазначає, що дізнався ро те, що не є батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після народження останньої, за результатами проведеної експертизи ДНК. Суд погоджується з такими доводами позивача, оскільки вони визнаються відповідачами, матеріали справи не містять даних на спростування таких обставин.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з положень ст. 7 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, відповідно до якої дитина з самого народження має право знати своїх батьків та користуватися їх піклуванням, ту обставину, що відповідач ОСОБА_3 вважає себе біологічним батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд приходить до висновку, що наявні всі підстави для задоволення позову, виходячи з найкращих інтересів дитини.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 141-142, 264-265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про оспорювання батьківства та виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька - задовольнити повністю.

Виключити з актового запису №2020 від 10 червня 2016 року, складеного Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про батька ОСОБА_1 , громадянина України.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 .

Третя особа - Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), , місцезнаходження: 61058, м. Харків, вул. Сумська, 61.

Повний текст судового рішення складено 31 березня 2020 року.

Суддя Т.В. Бобко