Провадження №2/389/236/20
Ухвала

іменем України

13 жовтня 2020 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Савельєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Солонько К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду в місті Знам`янка Кіровоградської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування рішення комісії по трудовим спорам,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати незаконним та скасувати рішення комісії по трудових спорах від 13.04.2020 №01/2020 акціонерного товариства «Українська залізниця» регіональної філії «Одеська залізниця» виробничого підрозділу служби локомотивного господарства «Локомотивне депо Знам`янка» на письмову заяву ОСОБА_1 , яким відмовлено в нарахуванні й оплаті праці за час перебування у відрядженні в період з 2016 року по 2019 рік включно; стягнути з акціонерного товариства «Українська залізниця» на його користь грошові кошти за період службових відряджень в період з 2016 року по 2019 рік включно.

Адвокат Большаков Р.В. у даній справі діяв як представник позивача на підставі ордеру серії КР від 23.04.2020 №92834 та договору про надання правничої (правової) допомоги від 23.04.2020 №82.

У судове засідання 26.08.2020 представник позивача адвокат Большаков Р.В. не з`явився, але подав суду заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку із зупиненням його адвокатської діяльності.

Позивач у судові засідання 26.08.2020 (повідомлений шляхом отримання представником позивача судової повітки про виклик до суду для передання позивачу), 17.09.2020 (повідомлений поштовим зв`язком, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення) та 13.10.2020 (повідомлений, відповідно до його заявки про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення) не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не подав.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

ОСОБА_1 , достовірно знаючи те, що його позовна заява з 29.04.2020 (дата звернення до суду) розглядається в Знам`янському міськрайонному суді Кіровоградської області, в період з 26.08.2020 до 13.10.2020 не вжив заходів для явки до суду та для з`ясування стану розгляду судового провадження.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною 3 статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вищезазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21.09.2020 у справі №658/1141/18 (провадження №61-3617св19), а тому суд враховує його під час постановлення даної ухвали.

За таких обставин, встановивши, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, й від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, а судовий збір слід віднести на рахунок держави.

На підставі викладеного та керуючись ч.5 ст.223, ст.ст.257, 258-260 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування рішення комісії по трудовим спорам, залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Судовий збір віднести на рахунок держави.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області.

З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва