Провадження № 2/761/552/2020
У Х В А Л А

Іменем України

11 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Гриб Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

31 липня 2018 року до суду надійшла вказана позовна заява.

Разом з тим, 28.01.2020 року до суду надійшла мирова угода у даній справі, укладена між позивачем та відповідачем, на наступних умовах:

1. Сторони домовилися про добровільне врегулювання спору, який є предметом розгляду у цивільній справі №761/29114/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

2. Сторони визнають, що спір добровільно врегульовано щодо погашення заборгованості ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Радянським РУГУ МВС України в місті Києві 14.03.2000 р.) за договором позики від 25.11.2013р., що посвідчений Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за №1715, в розмірі 6 909 572,17 гривень (шість мільйонів дев`ятсот дев`ять тисяч п`ятсот сімдесят дві гривні 17 копійок), - за рахунок звернення стягнення на підставі договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя від 23.04.2015р., посвідченого Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрованого за №466, на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 та належить на праві власності ОСОБА_2 .

3. Дійсним сторони зобов`язуються та гарантують добровільне врегулювання спору на наступних умовах.

4. Сторони дійшли згоди, що в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Радянським РУГУ МВС України в місті Києві 14.03.2000 р.) за договором позики від 25.11.2013 р., що посвідчений Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за №1715, в розмірі 6 909 572,17 гривень (шість мільйонів дев`ятсот дев`ять тисяч п`ятсот сімдесят дві гривні 17 копійок), на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_3 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Залізничним РУГУ МВС України в місті Києві 08 грудня 1998 р.) - звернути стягнення, на підставі договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя від 23.04.2015р., посвідченого Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрованим за №466, на іпотечне нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 та належить на праві власності ОСОБА_2 , шляхом проведення прилюдних торгів, встановивши початкову ціну на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

5. В разі визнання Мирової угоди недійсною, її розірвання або невиконання її умов вимоги щодо стягнення заборгованості відновлюються в розмірі, який був визначений до дати її укладення.

6. Визнання недійсною частини Мирової угоди, не тягне за собою недійсності інших її частин у цілому, якщо Мирова угода могла б бути укладена і без включення цієї недійсної частини.

7. Інших претензій у зв`язку із розглядом цивільної справи Сторони один до одного не мають.

8. Наслідки укладення мирової угоди, передбачені статтями 207-208 ЦПК України, сторонам зрозумілі. Сторони підтверджують, що вищевикладені умови відповідають їх волевиявленню і породжують настання бажаних наслідків, які відповідають їх дійсним інтересам.

9. Сторони заявляють, що ні в процесі укладення мирової угоди, ні в процесі виконання її умов не були, не будуть і не можуть бути порушені права будь-яких третіх осіб, в тому числі і держави.

10. Мирова угода вступає в законну силу з дати її підписання. Сторони досягли домовленості про передачу цієї мирової угоди на затвердження Шевченківському районному суду м.Києва.

11. В усьому що не передбачено умовами мирової угоди, сторони керуються чинним законодавством України.

В судове засідання сторони не з`явились, разом з тим, в матеріалах справи міститься заява позивача та відповідача про слухання справи в їх відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Статтею 207 ч. 4 ЦПК України встановлено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Крім того, ч.5 ст. 207 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або 2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

При цьому, згідно зі статтею 36 Закону України "Про іпотеку" сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому статтею 37 Закону України "Про іпотеку"; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.

Як вбачається з приписів ст. 37 Закону України «Про іпотеку» дані спори необхідно вирішувати в позасудовому порядку, тобто в даному випадку, мирова угода, укладена між сторонами, на стадії судового розгляду справи у даній категорії спорів щодо звернення стягнення на предмет іпотеки нерухомого майна, з подальшим визнанням права власності за позивачем на квартиру - суперечить вимогам Закону, а тому суд не вбачає підстав для її затвердження.

Водночас, як вбачається з роз`яснень, які містяться в позиції Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 року, визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки, означає, що у разі, якщо у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили обидва, вказані у частині третій статті 36 Закону, способи задоволення вимог іпотекодержателя (статті 37, 38 Закону), то їх наявність не перешкоджає іпотекодержателю застосувати: 1) судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом задоволення вимог іпотекодержателя у спосіб реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах; 2) позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса.

При цьому, з вказаної позиції Верховного Суду вбачається, що за змістом припису частини другої статті 35 Закону визначена у частині першій цієї статті процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору (яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору) не є перешкодою для реалізації іпотекодержателем права звернутись у будь-який час за захистом його порушених прав до суду з вимогами: 1) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону) - незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателясторони передбачили у відповідному договорі (в іпотечному застереженні); 2) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб продажу предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону) - якщо у відповідному договорі (в іпотечному застереженні) сторони цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений статтею 38 Закону, не передбачили.

Таким чином, із врахуванням того, що умовами спірного договору не передбачено такий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки, як реалізація майна на прилюдних торгах, в даному випадку, суд приходить до висновку, що незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателясторони передбачено у спірному договорі - іпотекодержатель не позбавлений права звернутись до суду у будь-який час за захистом своїх порушених прав та інтересів з вимогою щодо звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації, шляхом проведення прилюдних торгів, як це встановлено законом, що і підтверджується позицією Верховного Суду, а тому, в даному випадку, суд вважає за можливе визнати мирову угоду, укладену між сторонами, на умовах визначених у ній, так як останні не суперечать інтересам сторін, не порушують їх права та інтереси інших осіб.

Керуючись ст.ст. 207, 255, 256 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати мирову угоду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотекина таких умовах:

Сторони домовилися про добровільне врегулювання спору, який є предметом розгляду у цивільній справі №761/29114/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки на наступних умовах:

1. Сторони дійшли згоди, що в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Радянським РУГУ МВС України в місті Києві 14.03.2000 р.) за договором позики від 25.11.2013 р., що посвідчений Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за №1715, в розмірі 6 909 572,17 гривень (шість мільйонів дев`ятсот дев`ять тисяч п`ятсот сімдесят дві гривні 17 копійок), на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_3 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Залізничним РУГУ МВС України в місті Києві 08 грудня 1998 р.) - звернути стягнення, на підставі договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя від 23.04.2015р., посвідченого Войнарскою I.A., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрованим за №466, на іпотечне нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 та належить на праві власності ОСОБА_2 , шляхом проведення прилюдних торгів, встановивши початкову ціну на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

2. В разі визнання Мирової угоди недійсною, її розірвання або невиконання її умов вимоги щодо стягнення заборгованості відновлюються в розмірі, який був визначений до дати її укладення.

3. Визнання недійсною частини Мирової угоди, не тягне за собою недійсності інших її частин у цілому, якщо Мирова угода могла б бути укладена і без включення цієї недійсної частини.

4. Наслідки укладення мирової угоди, передбачені статтями 207-208 ЦПК України, сторонам зрозумілі. Сторони підтверджують, що вищевикладені умови відповідають їх волевиявленню і породжують настання бажаних наслідків, які відповідають їх дійсним інтересам.

5. Сторони заявляють, що ні в процесі укладення мирової угоди, ні в процесі виконання її умов не були, не будуть і не можуть бути порушені права будь-яких третіх осіб, в тому числі і держави.

6. В усьому що не передбачено умовами мирової угоди, сторони керуються чинним законодавством України.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки- закрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Суддя: Н.Г. Притула