Справа №: 398/2875/20
провадження №: 2/398/1541/20
"09" жовтня 2020 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Коліуш Г.В., з участю секретаря судового засідання Замкової Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, будинком АДРЕСА_1 .
Позов обґрунтований тим, що позивач на підставі договору дарування від 05.12.2018 року її малолітній син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є власником житлового будинку АДРЕСА_1 . У вказаному будинку зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_4 , ОСОБА_3 фактично не проживає в будинку понад один рік без поважних причин. Не проживаючи в житловому будинку відповідач не платить за комунальні послуги, електроенергію, газ та інші послуги, в утриманні житла участі не бере, особистих речей відповідача в будинку немає і взагалі будинком не цікавляться. Перешкод в користуванні жилим приміщенням відповідачу не чинила і не чинить, в добровільному порядку відповідач знятись з реєстрації не хоче. Враховуючи викладене, вважає, що відповідачі втратили право користування житлом.
Позивач в судове засідання не з`явилась, про час, місце і дату судового засідання повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, не заперечувала проти заочного розгляду справи, клопотання про виклик свідків просила залишити без розгляду.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою зареєстрованого місця проживання, до суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», тому враховуючи приписи ст. 128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про час та місце судового засідання.
Враховуючи викладене, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом (ч. 4 ст. 9 ЖК України).
Відповідно до ст.ст.150, 155 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності квартиру (будинок), мають право розпоряджатись цією власністю на свій розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 71 Житлового кодексу, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
Таким чином, судом встановлено, що відповідач не є власником зазначеного будинку, є членом сім`ї позивача, зареєстрований за вказаною адресою, але з березня 2019 року не проживає за адресою реєстрації.
Як розтлумачив Пленум Верховного Суду України, у абз. 1 п. 10 постанови № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Згідно з ст. 72 Житлового кодексу визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
За наведених обставин, відповідач на підставі ч. 1 ст. 71, ст. 72 Житлового кодексу, як такий, що був відсутній за місцем реєстрації понад встановлені строки, підлягає визнанню таким, що втратив право користування жилим приміщенням, в судовому порядку.
Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном на власний розсуд, учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею незалежно від волі інших осіб.
Як вбачається з матеріалів справи малолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в інтересах якого діє позивач, є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування житлового будинку від 05.12.2018 року, який зареєстровано в реєстрі за № 3203.
Згідно з довідкою про склад сім`ї №178 від 13.08.2020 року, виданої головою квартального комітету №28 Олександрійської міської ради за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно з актом від 20.07.2020 року, затвердженого головою квартального комітету №28 та сусідами по вулиці за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 в будинку з березня 2019 року не проживає.
Особа має право на захист порушеного права у спосіб визначений законом або договором. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом встановлені ч. 2 ст. 16 ЦК України.
Отже, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 без поважних причин не проживає в будинку АДРЕСА_1 з березня 2019 року, можливість збереження жилого приміщення за відповідачем судом не встановлено, тому суд вважає, що реєстрація відповідача в будинку за вищевказаною адресою фактично перешкоджає позивачу в реалізації його прав власника жилого приміщення, яке підлягає відновленню шляхом визнання відповідача таким, що втратив право на користування жилим приміщенням.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 141, 264, 265, 280- 282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд.-
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), яка діє в інтересах ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) таким, що втратив право користування будинком АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Коліуш Г.В.