Справа № 204/1285/20
Провадження № 2/204/841/20
УХВАЛА

іменем України

12 жовтня 2020 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Книш А.В.,

секретар судового засідання Калалб Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Підберезна Наталія Віталіївна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Підберезна Наталія Віталіївна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

На неодноразові виклики в судові засідання призначені на 24 вересня 2020 року та 12 жовтня 2020 року представник позивача та позивач до суду не прибули, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином (а.с.220,232), клопотання про розгляд справи без їх участі суду не подавали.

Разом з цим, 24 вересня 2020 року позивачем було подано заяву про перенесення судового засідання призначеного на 24 вересня 2020 року на іншу дату у зв`язку з хворобою його представника ОСОБА_5 та вказано про те, що медична довідка на підтвердження хвороби буде надана в наступне судове засідання. Проте, до наступного судового засідання 12 жовтня 2020 року, такої довідки не було надано та натомість позивач подав до суду заяву про долучення до матеріалів справи заяви його представника про чергове перенесення дати судового засідання у зв`язку з проходженням останнім медичного обстеження. Однак, будь-яких доказів щодо проходження представником позивача медичного обстеження до такої заяви також не було долучено (а.с.229,233-234).

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у цивільній справі №310/12817/13 викладено правову позицію, згідно якої процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Також судом враховуються висновки Верховного Суду викладені в постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19 з приводу того, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

З огляду на викладене, враховуючи, що розгляд справи по суті ще не розпочався, а систематичне нез`явлення позивача та його представника перешкоджає розгляду справи, клопотання про розгляд справи без їх участі суду не надано, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Підберезна Наталія Віталіївна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: