Провадження № 2/234/1055/20
31 березня 2020 року місто Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області
у складі: головуючого судді Чернобай А.О.,
секретар судового засідання Ястребов А.О.,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
До Краматорського міського суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позову позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьк померла мати позивачки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Указом Президента України № 405/2014 від 14 квітня 2014 року було введено в дію рішення РНБО України від 13 квітня 2014 року «про невідкладні заходи щодо боротьби з терористичною загрозою і збереження територіальної цілісності України». Після смерті матері та с початком проведення антитерористичної операції на території Донецької області, у позивачки погіршилося здоров`я. 27.09.2019 року позивачка звернулася до краматорського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану із заявою про видачу їй свідоцтва про смерть її матері українського зразка, але їй було відмовлено з посиланням на те, що пред`явлений нею документ не відповідає формі, визначеній Міністерством охорони здоров`я. У зв`язку з чим, позивачка звернулася до Краматорського міського суду із заявою про встановлення факту смерті матері- ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . На підставі рішення суду позивачці було видано свідоцтво про смерть матері. 29 жовтня 2019 року позивачка захворіла та вимушена була повернутися до місця свого проживання, а саме до м. Донецьк. В період з 29.10.2019 р. по 20.11.2019 р. позивачка знаходилась на непідконтрольній території України у м. Донецьк, та не мала можливості виїхати на підконтрольну територію, у вз`язку з її хворобою та відсутністю коштів.
20 листопада 2019 року позивачка звернулась до Першої Краматорської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що залишилась після смерті матері. У травні 2019 року позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері. Однак, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті матері ОСОБА_2 . Просить суд винести рішення, яким визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позивачка у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача Донецької міської ради у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, про дату, час імісце розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судової повістки рекомендованим повідомленням, а також через оголошення на офіційному веб-сайті Судова влада України.
Оскільки відповідачем не було надано відзиву на позов, тому суд приймає до уваги лише надані докази позивачем.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1)відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
На підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних матеріалів, ухваливши заочне рішення. Позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд, -
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження, матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є ОСОБА_3 . (а.с. 13).
14 березня 1986 року позивачка зареєструвала шлюб з ОСОБА_4 , та після реєстрації шлюбу їй було присвоєно прізвище ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 14)
Матеріалами справи доведено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 .
Рішенням Краматорського міського суду від 28 жовтня 2019 року встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнавши датою смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , місцем смерті- м. Донецьк, Донецької області, на підставі якого видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 . (а.с.9-11, 12)

Позивачка ОСОБА_1 зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, однак Постановою державного нотаріуса Першої краматорської нотаріальної контори від 23.11.2019 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 17)

Згідно даних інформаційної довідки зі спадкового реєстру спадкові справи після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводились, свідоцтв про право на спадщину не видавалось. (а.с. 39-40

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не відкривалася. Спадкова справа на спадщину за законом до майна померлої ОСОБА_2 відсутня.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, ОСОБА_1 відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги після померлої ОСОБА_2 .

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняв через те, що позивач проживає на непідконтрольній території України у м. Донецьк, тому не могла виїхати на підконтрольну територію України через хворобу, а також наявність об`єктивних обставин, у вигляді лікарського свідоцтва про смерть матері, виданого на непідконтрольній території та подальші судові дії для встановлення факту смерті матері та отримання свідоцтва про смерть, що перешкоджало вчасно звернутися позивачу до нотаріуса в оформленні спадщини матері.

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті матері позивача ніхто, окрім позивача до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини за законом не звернувся, жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивач не претендує на прийняття спадщини за законом, спадкова справа за законом на майно померлої ОСОБА_2 не відкривалась, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що викладені у позові обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяця, з дня набрання рішення законної сили.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 - 265, 280 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Донецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк три місяця для прийняття спадщини після смерті її матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк для прийняття спадщини починається з моменту набрання рішення законної чинності.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд.

Суддя:

Рішення ухвалене й надруковано у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі

Суддя: