Справа № 639/143/20
Провадження № 2/639/645/20
09 жовтня 2020 року
Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Рубіжного С.О.,
за участю секретаря судового засідання - Чубенко О.С.,
розглянувши у порядку загального провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності, -
Позивачі, в особі свого представника ОСОБА_5 , звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності.
В обґрунтування позову посилаються на те, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 17.12.1999 реєстраційний № НОМЕР_1 квартира АДРЕСА_1 на лежить на праві спільної сумісної власності: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 . ОСОБА_8 після укладення шлюбу та відповідно державної реєстрації шлюбу було змінено прізвище на « ОСОБА_1 ». Відповідач ОСОБА_7 також після укладення шлюбу та відповідно державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_9 ».
ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та її частка у праві спільної сумісної власності перейшла до ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Інші спадкоємці, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовилися від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 .
Державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Гончаренко ЛА. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 .
Згідно технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , вона має наступні технічні характеристики.
Квартира посімейного заселення розташована на 4 поверсі 5 поверхової будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 32,3 кв.м, у тому числі 1-а кімната 13,8 кв.м., 2-а кімната 18,5 кв.м, кухні площею 8,5 кв.м, вбиральні 1,6 кв.м, ванної кімнати площею 3,1 кв.м. коридору 10,3 кв.м. Квартира обладнана балконом 3,5 кв.м. Загальна площа квартири 56,8 кв.м. Висота приміщень 2, 91 м. Загальні відомості про будинок: матеріал зовнішніх стін цегла, матеріал перекриття з/бетон.
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, квартира є спільною сумісною власністю, нотаріусом було визначено частку тільки померлої ОСОБА_6 - 1/5 (одна п`ята) та як наслідок вона розподілилася на чотирьох спадкоємців.
Після отримання ОСОБА_4 та ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом, державний нотаріус зареєстрував право власності з визначенням часток тільки на успадковану частку після смерті ОСОБА_6 .
Так, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №186791779 від 30.10.2019 право власності на квартиру квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_4 - 1/20 частки, а за ОСОБА_1 - 3/20 частки.
Тобто, спільна часткова власність на згадану квартиру визначена тільки щодо 4/20 частки квартири, а 16/20 частки квартири залишається у спільній сумісній власності.
04.11.2019 представником позивачів було надіслано заяву-пропозицію про укладення договору про поділ спільного сумісного майна від 04.11.2019 на адресу ОСОБА_4 , а саме за останнім відомим місцем реєстрації: АДРЕСА_2 , та за останнім відомим місцем проживання: АДРЕСА_3 .
Проте, заява-пропозиція про укладення договору про поділ спільного сумісного майна від 04.11.2019 ОСОБА_4 не була отримана. З роздруківок вбачається, що листи були повернуті до відділення відправника, як наслідок отримані відправником.
Можливо навести наступний розрахунок - визначення часток у спільній сумісні власності.
Оскільки в свідоцтві про право власності на житло від 17.12.1999 реєстраційний № НОМЕР_1 на квартиру АДРЕСА_1 було зазначено п`ятьох осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 то можливо дійти до розуміння, що кожному належить по 4/20 (чотири двадцятих) частки.
Як зазначалося вище ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та її частка - 4/20 була розподілена між спадкоємцями. ОСОБА_1 набула право власності в порядку спадкування на 3/20 частки після смерті матері (у зв`язку з відмовою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на її користь), а ОСОБА_4 набула права власності на 1/20 частки.
Беручи до уваги, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, з також враховуюче смерть одного із співвласників частка якого була розподілена між спадкоємцями отже частки розподіляються наступним чином:
ОСОБА_1 - 7/20 частки (з урахуванням успадкованої частки -3/20);
ОСОБА_2 - 4/20 частки;
ОСОБА_3 - 4/20 частки;
ОСОБА_4 - 5/20 (з урахуванням успадкованої частки - 1/20). Вважаємо, що зазначений розподіл часток, а саме визначення часток у спільній сумісній власності з урахуванням успадкованої частки, між співвласниками є справедливим та такими, що не порушує права та законні інтереси співвласників.
У зв`язку з вище викладеним, позивачу і були вимушені звернутися до суду з даною позовною заявою.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 січня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №639/250/20 за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності. Призначено справу до судового розгляду в судове засідання.
Сторони в судове засідання не з`явилися. Від позивачів та їх представника надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила, відзив на позов та будь яких письмових пояснень (заперечень) не подала, при цьому копії процесуальних документів були отримані відповідачем 11 вересня 2020 року.
Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 17.12.1999 реєстраційний № НОМЕР_1 квартира АДРЕСА_1 на лежить на праві спільної сумісної власності: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 . (а.с.30)
Позивачем ОСОБА_8 після укладення шлюбу та відповідно державної реєстрації шлюбу було змінено прізвище на « ОСОБА_1 ». (а.с.24)
Відповідач ОСОБА_7 також після укладення шлюбу та відповідно державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_9 ».
Мати ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.31)
Її частка у праві спільної сумісної власності перейшла до доньок ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . Інші спадкоємці, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовилися від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 .
Державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Гончаренко ЛА. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 . (а.с.32)
З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №186791779 від 30.10.2019 вбачається, що право власності на квартиру квартира АДРЕСА_1 зареєстрована за ОСОБА_4 - 1/20 частки, а за ОСОБА_1 - 3/20 частки. (а.с. 34)
Згідно технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , вона має наступні технічні характеристики.
Квартира посімейного заселення розташована на 4 поверсі 5 поверхової будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 32,3 кв.м, у тому числі 1-а кімната 13,8 кв.м., 2-а кімната 18,5 кв.м, кухні площею 8,5 кв.м, вбиральні 1,6 кв.м, ванної кімнати площею 3,1 кв.м. коридору 10,3 кв.м. Квартира обладнана балконом 3,5 кв.м. Загальна площа квартири 56,8 кв.м. Висота приміщень 2, 91 м. Загальні відомості про будинок: матеріал зовнішніх стін цегла, матеріал перекриття з/бетон. (а.с.35-36)
04.11.2019 представником позивачів було надіслано заяву-пропозицію про укладення договору про поділ спільного сумісного майна від 04.11.2019 на адресу ОСОБА_4 , а саме за останнім відомим місцем реєстрації: АДРЕСА_2 , та за останнім відомим місцем проживання: АДРЕСА_4 )
Проте, заява-пропозиція про укладення договору про поділ спільного сумісного майна від 04.11.2019 ОСОБА_4 не була отримана. З роздруківок вбачається, що листи були повернуті до відділення відправника. (а.с. 43,43)
Згідно зі ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Однак, спільна часткова власність на спірну квартиру визначена лише щодо 4/20 частки квартири, 16/20 частки квартири залишається у спільній сумісній власності .
Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» від 19 червня 1992 року(в редакції на час видачі свідоцтва) передача займаних квартир (будинків) здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі (будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку).
Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб ( ч. 1 ст. 316 ЦК України).
Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України).
Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно) (ч. 1 ст. 355 ЦК України).
Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (ч. 1ст. 368 ЦК України).
Частиною 1 ст. 356 ЦК України, встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Відповідно до ч.1,2 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Суб`єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом.
Положеннями ч.1, 2 ст. 370 ЦК України встановлено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом.
У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.
Приписами частин 1 та 2 статті 372 Цивільного кодексу України встановлена презумпція рівності часток у праві спільної сумісної власності, а саме вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Відповідно до пункту 3.4 листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.
П. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року N 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності»передбачає, що частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.
Згідно із пунктом 17 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014 р. частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини.
На даний час 16/20 частини спірної квартира належить учасникам справи на праві спільної сумісної власності, тобто розмір часток співвласників у праві власності не визначений, проте презюмується, що такі частки мають бути рівними з урахуванням того, що один із співвласників помер частка якого була розподілена між спадкоємцями.
Таким чином, суд приходить до висновку, що частки повинні бути розподілені наступним чином: ОСОБА_1 - 4/20 частки; ОСОБА_2 - 4/20 частки; ОСОБА_3 - 4/20 частки; ОСОБА_4 - 4/20 , оскільки іншого в судовому засіданні не встановлено.
Підстав для відступлення від рівності часток при визначенні їх в праві спільної сумісної власності не вбачається, угода про визначення часток між співвласниками не укладена.
На підставі зазначеного суд задовольняє позовні вимоги частково.
В частині визначення часток з урахуванням 4/20 часток, які визначені в порядку спадкування, а саме за ОСОБА_1 - 3/20 частки; ОСОБА_4 - 1/20, суд відмовляє, оскільки зазначені частки вважаються спільною частковою власністю та не потребують визначенню.
Відповідно до ст.. 141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивачів ОСОБА_2 ОСОБА_3 в сумі по 840,80 грн., та на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 420, 40 грн. з підстав часткового задоволення позову.
При зверненні до суду, кожним позивачем було сплачено судовий збір по 840, 80 грн. (а.с. 1-3).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4,12,13,76,81,89, 141,263-265,268,273 ЦПК України, ст. ст. 317,355,356,368,370,372 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визначення часток у спільній сумісній власності задовольнити частково.
Визначити за ОСОБА_1 частку у спільній сумісній власності, яка складається з 16/20 часток, в розмірі 4/20 частини квартири АДРЕСА_1 .
Визначити за ОСОБА_2 частку у спільній сумісній власності, яка складається з 16/20 часток, в розмірі 4/20 частини квартири АДРЕСА_1 .
Визначити за ОСОБА_3 частку у спільній сумісній власності, яка складається з 16/20 часток, в розмірі 4/20 частини квартири АДРЕСА_1 .
Визначити за ОСОБА_4 частку у спільній сумісній власності, яка складається з 16/20 часток, в розмірі 4/20 частини квартири АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 (сорок) копійок.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачі мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 .

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Позивач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_7 .

Повний текст рішення складено 09 жовтня 2020 року.

Суддя С.О. Рубіжний