Справа № 466/5033/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(в порядку спрощеного позовного провадження )

(в порядку заочного розгляду)

12 жовтня 2020 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

секретар судового засідання Колодій Я. П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в порядку заочного розгляду в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача:

06.07.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до ОСОБА_2 в якій просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 01 червня 2013 року, Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції актовий запис №209.

Від шлюбу є неповнолітня донька:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 01 червня 2013 рокуміж сторонами був зареєстрований шлюб. Зазначає, що фактичні шлюбні відносини між сторонами так і не склались. Останні два з половиною роки вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбні стосунки не підтримують. Примирення між сторонами не можливе. Просить шлюб розірвати.

Відзив на позовну заяву не подано.

Заяви (клопотання) учасників справи:

позивач ОСОБА_1 - 03.09.2020 року подав заяву про розгляду справи у відсутності позивача, зазначив, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 20);

Процесуальні дії суду по справі:

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 04.08.2020 року відкрито спрощене провадження у справі та призначено судове засідання по справі на 03.09.2020 року (а.с.16-17).

В судове засідання 12.10.2020 року:

позивач - ОСОБА_1 - не з`явився, про дату час та місце розгляду повідомлений належним чином. Подав заяву про розгляд справи у його відсутності, зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с.20);

відповідач ОСОБА_2 - не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.25). Заяв та клопотань не надходило. Причини неявки не відомі.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин:

Судом встановлено що:

відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 ,зареєстрували шлюб 01 червня 2013 року, про що відділом ДРАЦС реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 209 (а.с.4);

від спільного шлюбу є дитина:

- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом серії НОМЕР_2 , про що 06.01.2015 року міським відділом реєстрації актів цивільного стануЛьвівського міського управління юстиції в Книзі реєстрації народжень зроблено актовий запис № 09 (а.с.7).

Позиція суду та оцінка доводів учасників справи:

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає за можливе позовні вимоги про розірвання шлюбу задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч 7ст. 279 ЦПК України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодекс.

Згідно ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Причиною розпаду сім`ї стали протилежні погляди на життя. Сім`ї так і не утворилось.

Відновлення стосунків суперечить їх інтересам.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічні приписи викладені у ст.24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Виходячи із змісту ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.2 ст.104, ч.3 ст.105, ст.110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Встановлено, що подружжя не підтримують подружніх та сімейних відносин. За час перебування у шлюбі сім`ї так і не утворилось, шлюб існує лише формально. Між подружжям відсутнє взаєморозуміння та довіра.

З урахуванням наведеного суд вважає, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, відповідача та їх дитини, що має істотне значення.

Суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтовані та доведені в суді, підтвердженні належними та допустимими доказами, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 131 ЦПК України,

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до вимог ст.. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4)позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Позивач у поданій заяві на адресу Шевченківського районного суду м. Львова, зазначає, що у випадку неявки відповідача не заперечує проти ухвалення заочного рішення, тому суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення» від 26 грудня 2009 року №14 доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 5 ст. 263 ЦПК України

Обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, такі доводи в частині доведеності позовних вимог є достовірними, обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, та сумніву у суду не викликають.

Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України

Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі викладеного та керуючись:

ч.2 ст.104, ч.3 ст.105, ст.110, ч.2 ст.112, ст.113 Сімейного кодексу України,

ст. ст. 19, 131, 247, 258, 274, 279, 280,282, 352,354, 355, Цивільного процесуального кодексу України,

ухвалив :

Позовні вимоги за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 01 червня 2013 року, про що відділом ДРАЦС реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції зроблено відповідний актовий запис № 209 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН - НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 - судові витрати у сумі 840,40 грн. судового збору, сплачені за подання позовної заяви.

Роз?яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Роз?яснити позивачу, що після розірвання вона вправі відновити своє дошлюбне прізвище, звернувшись до органів реєстрації актів цивільного стану.

Копію рішення після набрання законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей про Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому запису про шлюб.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Львівського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, такий строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України

- http://sh.lv.court.gov.ua/sud1328/.

Суддя О. Ф. Федорова