П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 року м. Київ

Справа №363/2048/20

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Гулієв М.Д.

учасники справи

позивач ОСОБА_1

відповідачі Державний кадастровий реєстратор відділу у

Вишгородському районі Головного управління

Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлана Василівна, Головне управління Держгеокадастру в Київській області

третя особа: ОСОБА_2

розглянувши цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану адвокатом Колодієм Олександром Миколайовичем, на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області, постановлену суддею Котляровою І.Ю. 14 липня 2020 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Справа №363/2048/20
№ апеляційного провадження:22-ц-824/11165/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Котлярова І.Ю.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.
У червні 2020 року представник ОСОБА_1 адвокат Колодій О.М. звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовом до Державного кадастрового реєстратора відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Басенко Світлани Василівни, Головного управління Держгеокадастру в Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії.

У липні 2020 року представником ОСОБА_1 адвокатом Колодієм О.М. подано заяву про забезпечення позову, в якій він просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, а саме накласти арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:165:6014 та :04:165:6015, що розташовані на території Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області та належать на праві власності гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 , шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо переоформлення права власності на вказані земельні ділянки та шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином зазначеними земельними ділянками, в тому числі проводити будь-які підготовчі чи будівельні роботи на зазначених земельних ділянках

В обґрунтування поданої заяви вказав, що ОСОБА_1 є членом товариства власників будиночків для відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та має у власності садовий (дачний) будиночок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , товариство власників будиночків для відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та є власником земельної ділянки з кадастровим номером :04:165:0361, площею 0,0842 га для дачного будівництва, що розташована за зазначеною адресою. Відповідно до статуту товариства, вона як член товариства має право безперешкодно користуватися об`єктами спільного користування членів товариства. Проте, як вбачається з викопіювання кадастрового плану, який є складовою технічної документації, виготовленої ТОВ «ГЕОЗЕМПРОЕКТ 2016» на замовлення гр. ОСОБА_4 в 2019 році та плану схеми розробленого ФОП ОСОБА_5 на замовлення громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_6 в 2020 році земельна ділянка з кадастровим номером :04:165:6013, станом на теперішній час по своїй конфігурації має форму, яка не відповідає проектній документації щодо відведення земельної ділянки ТВБВ «Лісове» під дачне будівництво на території Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, розробленій ТОВ «Три ленд» в 2009 році та затвердженій розпорядженням Вишгородської районної державної адміністрації від 22.05.2009 року № 437. Тобто, землевпорядниками ТОВ «ГЕОЗЕМПРОЕКТ 2016» було самовільно змінено конфігурацію вказаної земельної ділянки із зсувом в бік проїзду без зміни її площі, у зв`язку із чим, частково захоплено землі загального користування (проїзд) ТВБВ «Лісове». Земельна ділянка з кадастровим номером :04:165:6013 внаслідок зміни конфігурації накладається на землі загального користування ТВБВ «Лісове», а саме на проїзд до дачних ділянок. Таким чином, порушується права позивача, що полягають у неможливості користування землями загального користування, а саме загальним проїздом. Власником земельної ділянки з кадастровим номером :04:165:6013,площею 0,0300 га є ОСОБА_2 . Згідно даних Державного земельного кадастру про право власності на речові права на земельну ділянку з кадастровим номером :04:165:6013 площею 0,0300 га, розділено на дві окремі рівні за площею земельні ділянки: кадастровий номер :04:165:6014, площею 0,015 га та кадастровий номер :04:165:6015, площею 0,015 га. 30.06.2020 року ОСОБА_2 відчужила земельну ділянку з кадастровим номером :04:165:6014 ОСОБА_3 . 09.06.2020 року невідомими особами на земельних ділянках з кадастровими номерами :04:165:6014 та :04:165:6015 розпочато роботи з встановлення капітального паркану, за результатами встановлення якого захоплені землі загального користування та обмежено проїзд до понад 5 дачних будинків членів товариства, а також буде загороджений пожежний проїзд. На підставі викладеного просить задовольнити заяву та накласти арешт.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14 липня 2020 року відмовлено в задоволення заяви представника ОСОБА_1 - адвоката Колодія О.М. про забезпечення позову.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Колодій О.М. подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким заяву про забезпечення позову задовольнити.

Зокрема зазначає про те, що висновок суду про те, що доводи викладені у заяві про забезпечення позову зводяться до встановлення фактичних обставин і оцінки доказів, є помилковим, оскільки у заяві викладено фактичні обставини справи в повному обсязі для того, щоб суду цілком було зрозуміло хронологію подій по даній справі, а доводи в ній не зводяться до встановлення фактичних обставин і оцінки доказів.

Крім того, ст. 149 ЦПК України передбачена можливість позивача на будь-якій стадії розгляду справи може звертатися з заявою про забезпечення позову, в тому числі з метою унеможливлення проведення будь-яких підготовчих чи будівельних робіт на земельних ділянках з кадастровими номерами :04:165:6013 та :04:165:6014.

Наявність зв`язку між заявленими заходами забезпечення накладення арешту на спірне майно, а саме на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:165:6014 та :04:165:6015, що розташовані на території Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київська області, та належать на праві власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо переоформленням права власності на земельні ділянки шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином зазначеними ділянками, в тому числі проводити будь-які підготовчі чи будівельні роботи на зазначених вище земельних ділянках і предметом спору, співмірність та адекватність заходів із позивними вимогами, а випадку задоволення позову, унеможливить понесення гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 можливих збитків внаслідок виникнення в подальшому необхідності приведення відповідних земельних ділянок у стан, чого може і не бути здійснено.

В судове засідання учасники справи не з`явилися.

Колегія суддів враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення учасників справи про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ч.1 ст.372 ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст.ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст.14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

За таких обставин, апеляційний суд в складі колегії суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи.

Оскільки справа розглядається за відсутності учасників справи, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч.5 ст.268 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи і перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд в складі колегії суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходи з того, що що доводи викладені представником заявника у заяві стосуються питань розгляду судового спору по суті позовних вимог та зводяться до встановлення обставин і оцінки доказів у справі. Крім того, представником заявника не надано суду жодного доказу на підтвердження вчинення третьою особою будь-яких дій, спрямованих на утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, в той же час, з долучених до матеріалів заяви фотокопій неможливо встановити про обставини викладені представником заявника у поданій заяві. За таких обставин, висновок представника заявника про вчинення третьою особою дій, спрямованих на унеможливлення виконання судового рішення у даній справі у разі задоволенні позовних вимог, не знайшов свого підтвердження. Посилання представника заявника на необхідність забезпечення позову у тому числі, з метою унеможливлення проведення будь-яких підготовчих чи будівельних робіт на зазначених земельних ділянках, які їм належать на праві власності є безпідставними оскільки рішення суду щодо визнання протиправними дії державного кадастрового реєстратора та зобов`язання вчинити дії по суті спору не прийняте.

З даними висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується, оскільки вони відповідають дійсним обставинам справи та ґрунтуються на вимогах процесуального закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до положень ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може на будь-якій стадії розгляду справи забезпечити позов, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Як зазначається Пленумом Верховного Суду України у Постанові № 9 від 22 грудня 2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Порушуючи питання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, а саме накласти арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:165:6014 та :04:165:6015, що розташовані на території Новопетрівської сільської ради Вишгородського району Київської області та належать на праві власності гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 , шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо переоформлення права власності на вказані земельні ділянки та шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином зазначеними земельними ділянками, в тому числі проводити будь-які підготовчі чи будівельні роботи на зазначених земельних ділянках, представник ОСОБА_1 - адвокат Колодій О.М.. обґрунтовував заяву тим, що на зазначених ділянках розпочато роботи з встановлення капітального паркану, за результатами встановлення якого захоплені землі загального користування та обмежено проїзд до понад 5 дачних будинків членів товариства, а також буде загороджений пожежний проїзд.

Разом з тим, належних та допустимих доказів того, що на земельних ділянках, на які позивач просить накласти арешт, проводяться будівельні роботи, до заяви не додано, а з долучених до матеріалів заяви фотокопій, як вірно зазначив суд в оскаржуваній ухвалі, неможливо встановити про обставини викладені у поданій заяві.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання на те, що процесуальним законодавством передбачений певний вид забезпечення позову, без наведення відповідного обґрунтування, не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та законність оскаржуваної ухвали не впливають.

Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України апеляційний суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Колодієм Олександром Миколайовичем - залишити без задоволення.

Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області 14 липня 2020 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до Верховного Суду з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна