Справа № 548/1147/20
Провадження №2-о/548/39/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.08.2020 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді- Миркушіної Н.С.,

за участю секретаря судового засідання - Калініченко А.В.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Хорол у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи Хорольської державної нотаріальної контори про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаною заявою.

Завлені вимоги мотивував тим, що він є спадкоємцем за законом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Зазначає, що після смерті останнього відкрилася спадщина на його спадкове майно. Вказує, що він є єдиним спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , проте оформити свої спадкові права на спадкове майно не має можливості, оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні відносини заявниці з спадкодавцем, в зв`язку з чим просить суд встановити факт родинних відносин між вищевказаними особами.

Ухвалою суду від 27.12.2019 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник заінтересованої особи Хорольської державної нотаріальної контори, який належним чином повідомлений про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та якому роз`яснено його право надіслати суду відзив на заяву і всі наявні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти заяви, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, протягом строку, встановленого судом, подав до суду заяву (відзив) на позовну заяву в якій вказав, що при розгляді справи покладається на розсуд суду.

Крім того, клопотань від жодної із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з викликом учасників справи до суду не надходило, а тому відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд прийшов до висновку, про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в справі матеріалами.

Дослідивши наявні в справі матеріали, суд вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер троюрідний брат заявника ОСОБА_2 згідно Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 .

З повідомлення завідувача Хорольської державної нотаріальної контори за № 434/02-14 від 08.07.2020 року слідує, що 18.02.2020 року на підставі заяви заявника про прийняття спадщини відкрита спадкова справа № 32/2020 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Інших заяв про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини не подано.

Оскільки заявником не надано доказів, які б підтверджували, що він є троюрідним братом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Статтею 1222 ЦК України встановлено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Статтею 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Заявник, є спадкоємцем п`ятої черги за законом померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , однак матиме можливість оформити свої права на спадкове майно у нотаріальному порядку після встановлення факту родинних відносин між ними.

Вирішуючи питання про встановлення даного факту суд має виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, у тому числі про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом, зокрема згідно п. 1 ч. 1 вказаної статті суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Аналогічна позиція викладена у п. 9 листа Вищого спеціалізованного суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13. Так, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, факту прийняття спадщини.

Згідно вимог п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

За правилами п. 7 вказаної постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Факт родинних відносин між заявником та померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 доводиться письмовими поясненнями свідків: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно ч.1. ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст.ст. 76, 77, 78, 80, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані позивачем докази, приймаючи до уваги їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, та беручи до уваги ту обставину, що заявник позбавлений можливості у досудовому порядку вирішити заявлене питання, а встановлення факту родинних відносин необхідне їй для прийняття спадщини, суд вважає, що є всі підстави для задоволення даної заяви.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.15,16,1258,1261 ЦК України, ст.ст.1-18,76-81,141,209-241,259,263-265,268,354,355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи Хорольської державної нотаріальної контори про встановлення факту, що має юридичне значення,- задовольнити повністю.

Встановити факт того, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є троюрідним братом ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп.15.5 п.15розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України,до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Хорольський районний суд Полтавської області.

Повний текст судового рішення складено 31.08.2020 року.

Суддя: Н.С.Миркушіна