Постанова

Іменем України

07 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 759/9894/19

провадження № 61-5030св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Дочірнє підприємство «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України»,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» про скасування наказу про дисциплінарне стягнення

за касаційною скаргою Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2019 року у складі судді Петренко Н. О. та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року у складі колегії суддів: Шкоріної О. І., Поливач Л. Д., Стрижеуса А. М.,

ВСТАНОВИВ:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати незаконним та скасувати наказ директора Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» (далі - ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України») Ватажишина О. В. «Про дисциплінарне стягнення» від 06 травня 2019 року № 336 та стягнути з відповідача судовий збір.

На обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначав, що наказом ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» від 09 червня 2017 року № 75-к він призначений на посаду начальника регіонального виробничого управління «Київавтогаз» НАК «Нафтогаз України» (далі - РВУ «Київавтогаз»).

06 травня 2019 року наказом ДП «Укравтогаз» № 336 «Про дисциплінарне стягнення» до нього застосовані заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани за недоліки в роботі, неналежне виконання посадових обов`язків, за відсутність контролю за процесом реалізації та обліку стисненого природного газу на АГНКС.

За результатами перевірки, проведеної 24-30 січня 2019 року робочою групою департаменту безпеки «Група Нафтогаз» щодо діяльності підрозділів безпеки ДП «Укравтогаз», виявлено, що він порушив Інструкцію з пломбування комерційних вузлів обліку природного газу та газонаповнювальних колонок на автомобільних газонаповнювальних компресорних станціях ДП «Укравтогаз», затверджену наказом ДП «Укравтогаз» від 15 березня 2016 року № 68 (далі - Інструкція).

Пунктом 4 розпорядження ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» від 10 квітня 2019 року № 49-р зобов`язано начальника відділу інформаційної та кадрової безпеки ОСОБА_2 і провідного інженера відділу кадрового адміністрування управління роботи з персоналом ОСОБА_3 ознайомити зокрема, позивача з висновками за результатами перевірки та надати до управління роботи з персоналом ДП «Укравтогаз» письмові пояснення щодо невиконання вимог Інструкції і недбалого ставлення до своїх посадових обов`язків,

03 травня 2019 року позивач ознайомився з висновком за результатами перевірки діяльності підрозділів безпеки ДП «Укравтогаз» від 28 березня 2019 року і звернувся до відповідача з листом про надання вичерпної інформації стосовно недбалого ставлення до посадових обов`язків з обов`язковим зазначенням порушених посадових обов`язків начальника управління та пункту наказу ДП «Укравтогаз» від 15 березня 2016 року № 68.

Наказ ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» № 68 виданий 15 березня 2016 року, а він призначений на посаду начальника РВУ «Київавтогаз» 12 червня 2017 року, тобто через рік і три місяці після прийняття наказу. Перевірку проведено 24-30 січня 2019 року, а оскаржуваний наказ виданий 06 травня

2019 року, тому є таким, що прийнятий відповідачем з пропуском строку для застосування дисциплінарного стягнення.

Ураховуючи наведене, позивач просив позов задовольнити.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Святошинський районний суд м. Києва рішенням від 30 жовтня 2019 року позов задовольнив. Визнав незаконним та скасував наказ директора ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» Ватажишина О. В. «Про дисциплінарне стягнення» від 06 травня 2019 року № 336. Стягнув з ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 768,40 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» пропущено визначені статтею 148 КЗпП України строки притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Короткий зміст рішення апеляційного суду

Київський апеляційний суд постановою від 29 січня 2020 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2019 року залишив без змін.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що висновок суду першої інстанції про пропущення відповідачем визначеного статтею 148 КЗпП України строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є законним і обґрунтованим.

Короткий зміст вимог касаційної скарги її узагальнені аргументи

У касаційній скарзі, поданій 16 березня 2020 року до Верховного Суду, ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» просить скасувати рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року, ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Касаційна скарга мотивована тим, що рішення та постанова є необґрунтованими та незаконними, оскільки ухвалені з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню.

Суди правильно встановили дати виявлення порушення: 25 січня 2019 року у м. Вінниці і 01 березня 2019 року у м. Одесі, проте неправильно визначили, що саме з цього моменту починається відлік місячного строку притягнення винної особи до відповідальності.

Висновок за результатами службового розслідування від 28 березня 2019 надійшов до ДП «Укравтогаз» 03 квітня 2019 року за № 01-16н/01-19, що підтверджує факт того, що відповідач дізнався про порушення та про можливих винних у їх вчиненні осіб саме 03 квітня 2019 року.

15 квітня 2019 позивачу надіслано лист-виклик № 1307/01-09для ознайомлення з висновком та результатами перевірки, який він отримав лише 04 травня 2019 року. Наказ про застосування дисциплінарного стягнення датований 06 травня 2019 року, а результати перевірки надані позивачу 02 травня 2019 року.

Строк для застосування дисциплінарного стягнення необхідно розраховувати з 02 травня 2019 року - дати відмови від надання пояснень, оскільки відібрання таких пояснень є обов`язком роботодавця.

Висновки судів зроблені за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, твердження про порушення строків застосування до позивача дисциплінарного стягнення не відповідає дійсності, з цього питання немає правового висновку Верховного Суду.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 30 березня 2020 року поновлено ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» строк на касаційне оскарження рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року, відкрито касаційне провадження у справі, витребувано її матеріали із Святошинського районного суду м. Києва.

07 травня 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Наказом ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» від 12 травня 2017 року № 57к ОСОБА_1 з 12 травня 2017 року призначено виконуючим обов`язки начальника РВУ «Київавтогаз» ДП «Укравтогаз».

Наказом ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» від 09 червня 2017 року № 75к ОСОБА_1 з 12 червня 2017 року призначено на посаду начальника РВУ «Київавтогаз» ДП «Укравтогаз».

15 березня 2016 року наказом ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» № 68 затверджено Інструкцію, відповідно до пункту 2.12 якої за збереження цілісності пломб та (або) інших захисних елементів відповідає керівник підрозділу(начальник АГНКС).

Доказів ознайомлення ОСОБА_1 з цією Інструкцією немає.

28 березня 2019 року на виконання розпорядження АТ НАК «Нафтогаз України» від 18 січня 2019 року № 3-р робочою групою департаменту безпеки компанії спільно з працівниками підрозділів безпеки Акціонерного товариства «Укртранснафта», АТ «Укравтогаз» проведено перевірку діяльності підрозділів безпеки ДП «Укравтогаз». За результатами перевірки надано висновок від 28 березня 2019 року.

02 травня 2019 року ОСОБА_1 отримав висновок за результатами перевірки діяльності підрозділів безпеки ДП «Укравтогаз» від 28 березня 2019 року та зазначив, що, враховуючи великий обсяг інформації для ознайомлення, зауваження та пропозиції будуть надані протягом п`яти робочих днів.

03 травня 2019 року ОСОБА_1 подав заяву про надання йому часу для ознайомлення з висновком та надання пояснень.

Наказом ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» від 06 травня 2019 року № 336 до ОСОБА_1 як начальника РВУ «Київавтогаз» ДП «Укравтогаз» застосовано заходи дисциплінарного стягнення у вигляді догани за недоліки в роботі, неналежне виконання посадових обов`язків, відсутність контролю за процесом реалізації та обліку стисненого природного газу на АГНКС.

Дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосовано за результатами перевірки, проведеної 24-30 січня 2019 року, за порушення Інструкції, виявлені в м. Вінниці 25 січня 2019 року та 01 березня 2019 року в м. Одесі.

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Верховний Суд, перевіривши правильність застосування судами норм права в межах касаційної скарги, дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Мотиви і доводи Верховного Суду та застосовані норми права

Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Згідно зі статтею 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана.

Згідно з частиною першою статті 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

У статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Разом з цим саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 149 КЗпП України.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, при цьому за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган відповідно до частини третьої статті 149 КЗпП України повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно виявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, тощо.

Загальними вимогами процесуального права визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки.

Ураховуючи викладене, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, встановивши, що ОСОБА_1 не був ознайомлений з Інструкцією, про порушення якої зазначається в оскаржуваному позивачем наказі, а також врахувавши, що відповідач порушив строки притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача (дата виявлення проступку 25 січня 2019 року у м. Вінниці та 01 березня 2019 року у м. Одесі, а висновок за результатами перевірки складений 29 березня 2019 року), дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для скасування оскаржуваного наказу.

Аргументи касаційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло б призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а оскаржуваних судових рішень - без змін.

Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» залишити без задоволення.

Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді А. Ю. Зайцев

С. Ю. Бурлаков

Є. В. Коротенко