Справа № 286/927/20
У Х В А Л А
08.04.2020 м. Овруч
Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Кулініч Я. В.
розглянувши позовну заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу , -
02 квітня 2020 року представник позивача, остання проживає в АДРЕСА_1 , звернулася з позовом до ОСОБА_3 , який проживає в АДРЕСА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем зареєстрований виконавчим комітетом Руднянської сільської ради Овруцького району Житомирської області, актовий запис №1.
Одночасно надала клопотання в якому просить звільнити позивача від сплати судового збору на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір».
Вирішуючи вказане клопотання слід звернути увагу на наступне.
Розміри судового збору визначено нормами Закону України «Про судовий збір» із врахуванням змін та доповнень.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору становить за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Зокрема, частиною четвертою статті 177 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі. Отже, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Проте, вказаною вище нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами. Позивач, який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
При цьому, суд звертає увагу, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням позивача, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.
Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.
Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.1 постанови від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК, Закону України «Про судовий збір», забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами позивача щодо можливості звернення до суду та інтересами держави щодо стягнення судового збору за розгляд справ. Пунктом 29 Постанови передбачено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність відкритих рахунків та коштів на них, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).
Отримання позивачем лише вказаної допомоги (не доведено відсутність доходу на момент звернення) не є достатньою підставою для звільнення його від сплати судового збору.
Оскільки заявником не надано достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, фінансового становища, яке має місце на час звернення та унеможливлює сплату судового збору за подання позовної заяви, а посилання на відсутність доходу не може вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, а тому у задоволенні даного клопотання необхідно відмовити.
Крім того, в обгрунтування клопотання надано довідку від 28.02.2020 року про дохід позивачки за період з липня 2019 року по грудень 2019 року, що позбавляє суд можливості визначити її дохід за рік, як наслідок відсутні правові підстави для задоволення клопотання, тому з урахуванням того, що безпідставне ненадходження до державного бюджету коштів за сплату судового збору порушує інтереси держави, суддя вважає, що у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.
За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху до виправлення вказаних недоліків, шляхом долучення квитанції про сплату судового збору в сумі 840,80 грн..
Керуючись ст.185 ЦПК України суддя , -
В задоволенні клопотання відмовити.
Позовну представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, залишити без руху і надати позивачеві строк для виправлення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі невиконання вимог закону позовна заява вважатиметься неподаною й буде повернута позивачеві.
На ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду через Овруцький районний суд може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Суддя Я. В. Кулініч