УХВАЛА

23 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 299/3583/15-ц

провадження № 61-21107св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Тітова М. Ю. (суддя - доповідач) Карпенко С. О., Стрільчука В. А.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

відповідач (позивач за зустрічним позовом) - ОСОБА_2 ,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 11 липня 2018 року у складі судді Кашуби А. В. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 жовтня 2019 року у складі колегії суддів: Собослой Г. Г., Кожух О. А., Джуга С. Д.,

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила стягнути з відповідача на свою користь 306 274 грн на відшкодування майнової шкоди та 30 000 грн на відшкодування моральної шкоди.

У березні 2016 року ОСОБА_2 звернувся із зустрічним позовом до ОСОБА_1 та з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив стягнути з нього 282 990, 53 грн на відшкодування майнової шкоди та моральну шкоду в розмірі 20 000 грн.

Рішенням Виноградівського районного суду Закарпатської області від 11 липня 2018 року первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 306 274 грн майнової шкоди та 30 000 грн моральної шкоди.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 21 жовтня 2019 року рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 11 липня 2018 року змінено в частині стягнення майнової і моральної шкоди та викладено у наступній редакції:

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 286 123, 69 грн майнової шкоди та 15 000 грн моральної шкоди.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишене без змін.

У листопаді 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Верховного суду з касаційною скаргою, у якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 11 липня 2018 року і постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 листопада 2019 року та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні первісного позову ОСОБА_1 .

Ухвалою Верховного Суду від 05 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі та витребувано її матеріали з Виноградівського районного суду Закарпатської області.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IXустановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Тому у тексті цієї ухвали норми ЦПК України наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 11 липня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 21 жовтня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: М. Ю. Тітов

С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук