КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року м. Київ

Справа №753/7798/18

Апеляційне провадження №22-ц/824/11965/2020

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В.

за участю секретаря Голопапи Д.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва постановлену під головуванням судді Коренюк А.М. 29 липня 2020 року у м. Києві, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Дашевський Олександр Валерійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Погорєлов Броніслав Сергійович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герман Олександр Сергійович, ОСОБА_6 про визнання довіреності недійсною, визнання правочинів недійсними, скасування державної реєстрації про право власності та повернення майна,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 липня 2020 року клопотання ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи - задоволено.

Призначено у справі почеркознавчу експертизу.

Перед експертом поставлено питання: «Чи належить підпис поставлений у графі «підпис» на звороті оригіналу довіреності від 25 лютого 2015 року, наданої ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою він уповноважив ОСОБА_3 розпоряджатися належною йому на праві власності квартирою АДРЕСА_1 , посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, й зареєстровану в реєстрі за № 617, ОСОБА_2 , та чи виконано цей підпис, а також написання прізвища ім`я та по-батькові навпроти такого підпису « ОСОБА_2 » самим ОСОБА_2 чи іншою особою ?»

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03680, м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Надано в розпорядження експертів матеріали даної цивільної справи, а також оригінал довіреності від 25 лютого 2015 року, й вільні зразки підпису ОСОБА_2 , взяті в залі судового засідання.

Зобов'язано ОСОБА_2 надати в розпорядження експерта офіційні документи, які містять його підпис, станом на 2015 рік.

Оплату за проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 .

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Не погодився із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 , ним до суду подана апеляційна скарга, оскільки вважає вказану ухвалу незаконною та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права. Відповідач вказує на те, що всі дії щодо витребування доказів суд вчиняв за власною ініціативою поза підготовчим судовим засіданням. Так само суд призначав і експертизу, без відповідного клопотання позивача, без пропонування ним питань експерту, без надання відповідачу можливості поставити питання експерту і т.д. Крім того, судом призначена експертиза з питання, яким фактично змінено підстави позову. На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 вказує на те, що докази (оригінал довіреності) було витребувано судом в підготовчому судовому засіданні 07 липня 2020 року, та ще в одному підготовчому засіданні 29 липня 2020 року було розглянуто клопотання про призначення експертизи, у зв`язку з наданням поліцією оригіналу довіреності. Також вказує на те, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи ним заявлялось 12 грудня 2019 року в установленому законом порядку. За таких обставин, доводи викладені в апеляційній скарзі не відповідають дійсності.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Кобилецький В.В. підтримав апеляційну скаргу з підстав викладених у ній та просив її задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 заперечував щодо задоволення апеляційної скарги, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

З матеріалів справ вбачається, що позивач звернувся до суду з вимогами про визнання недійсною, зокрема, довіреності від 25 лютого 2015 року, наданої від його імені, якою він уповноважив ОСОБА_3 розпоряджатися належною йому на праві власності квартирою АДРЕСА_1 , посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, та зареєстровану в реєстрі за №617. В якості підстав недійсності цього правочину позивач вказує на обставини його викрадення у період вчинення цього правочину, відсутності його волевиявлення на його укладення, вказує на те, що ним не здійснювався підпис такого документу але під примусом він підписав чисті аркуші. Всі подальші вимоги обґрунтовуються недійсністю першого правочину.

В ході розгляду справи, позивач не має постійного представника його інтересів в суді, правова допомога надавалась йому центром з надання безоплатної вторинної допомоги /т.2 а.с.51-53/. 12 грудня 2019 року позивач звернувся до суду з клопотанням про проведення почеркознавчої експертизи та витребування судом оригіналу довіреності вчиненої від його імені. Клопотання мотивовано тим, що це питання тривалий час не вирішувалось в ході розгляду кримінальної справи /т.2 а.с.21-33/.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 липня 2020 року витребувано у слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0008029, оригінал довіреності від 25 лютого 2015 року, наданої ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою він уповноважив ОСОБА_3 розпоряджатися належною йому на праві власності квартирою АДРЕСА_1 , посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, й зареєстровану в реєстрі за №617/т.2 а.с.105-107/.

Після виконання даної ухвали суду, судом в судовому засідання поставлено на обговорення питання про призначення експертизи, яке позивач підтримав та визначив питання яке має бути поставлено перед експертом /т.2 а.с.126-127/.

Задовольняючи клопотання позивача про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання та коло запропонованих питань дозволяє розширити дослідження певних фактичних обставин справи.

В силу ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов'язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч.1,2 ст. 77 ЦПК України).

В силу ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.ч.4-6 ст. 103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно ч.1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Ухвала, що викладається окремим документом, складається з мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу (п. 3 ч. 1 ст. 260 ЦПК України).

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з'ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом про призначення відповідної експертизи.

З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору є недійсність правочину - довіреності укладеної від імені позивача та посвідченої нотаріально, так як позивач заперечує обставини здійснення волевиявлення на укладення такого правочину. Натомість відповідачами ці обставини заперечуються. Таким чином, в ході розгляду справи перш за все доведенню підлягає факт підписання чи не підписання позивачем правочину укладеного у формі довіреності від імені позивача. А отже доводи апеляційної скарги про те, що судом призначена експертиза з питання, яким фактично змінено підстави позову є безпідставними.

Позивач не має у розпорядженні оригіналу цього доказу, він був витребуваний ухвалою суду з матеріалів кримінального провадження. А отже у позивача відсутня можливість самостійно замовити та провести почеркознавчу експертизу.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що всі дії щодо витребування доказів суд вчиняв за власною ініціативою та призначав експертизу, без відповідного клопотання позивача, оскільки це спростовується матеріалами справи.

Слід погодитись з твердженням особи, яка подала апеляційну скаргу про те, що питання про призначення експертизи було вирішено поза межами підготовчого засідання, проте з урахуванням обставин відсутності можливості у позивача самостійно замовити та провести експертизу, такі обставини є поважними причинами.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доцільність призначення у справі почеркознавчої експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Виходячи з норм ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. З матеріалів справи вбачається, що інші сторони не скористалась правом запропонувати інші ніж позивач запитання.

Разом з цим, колегія суддів погоджується з доводами представника відповідача про те, що ухвала суду першої інстанції є недостатньо мотивованою, проте вказане на правильність висновків суду про необхідність призначення експертизи не вплинуло, тому виходячи з норм процесуального права не є підставою для її скасування. При цьому судом апеляційної інстанції, при здійсненні її перегляду наведено відповідне обґрунтування, чим фактично усунуто недолік ухвали суду першої інстанції.

Отже, наведені стороною позивача доводи не дають підстав для скасування ухвали суду першої інстанції. Висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи та вимогам чинного законодавства, а тому ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 29 липня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: Н.В. Поліщук

А.М.Андрієнко

Повний текст постанови складений 07 жовтня 2020 року.