"12" жовтня 2020 р.
Справа 642/936/19
Провадження 2/642/206/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Пашнєва В.Г.,

при секретарі Гнатенко Г.А., Буряковської К.Є.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Обласного комунального закладу «Харківський театр для дітей та юнацтва», третя особа, що не заявляє самостійних вимог Фонд соціального страхування України в Харківській області в особі Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції про скасування рішення комісії від 08.02.2016 року, та зобов`язати вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

12.02.2019 року до Ленінського районного суду м. Харкова звернулась позивач ОСОБА_1 до Обласного комунального закладу «Харківський театр для дітей та юнацтва» про стягнення допомоги з тимчасової втрати працездатності, середнього заробітку за несвоєчасну виплату та моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що в період з 01.10.2013 року по 30.06.2016 року перебувала на посаді методиста І категорії по роботі з учнівською та студентською молоддю в Обласному комунальному закладі «Харківський театр для дітей та юнацтва» по строковому трудовому договору. 23 жовтня 2015 року о 16 год. 30 хв. була отримана невиробнича травма, у зв`язку з чим перебувала на лікарняному з 26.10.2015 року по 23.01.2016 року. По листах непрацездатності серії АГР №167814 з 26.10.2015 по 04.11.2015 та серії АГР № 265081 з 05.11.2015 по 20.11.2015, виданих у зв`язку з невиробничою травмою, комісією із соціального страхування ОКЗ «ХТДЮ» 08.02.2016 року було прийняте рішення про відмову в призначенні допомоги згідно пункту 5 частини 1 статті 23 Закону України № 1105-XIV. Рішення про відмову вважає необґрунтованим та незаконним, оскільки у довідці від 21.01.2016 році вказаний показник алкоголю в крові 0,06 проміле, відповідно до критеріїв оцінки ступеню сп`яніння показник 0,06 проміле є фізіологічною нормою. Також безпідставність даного рішення обґрунтовано у відповіді виконавчої дирекції Харківського обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності від 01.12.2016 року в якому зазначено, що комісія із соціального страхування безпідставно відмовила їй у призначенні допомоги по тимчасовій непрацездатності по листкам непрацездатності серії АГР №167814 та серії Р № 265081, посилаючись на пункт 5 частини 1 статті 23 Закону України 1105-XIV. Крім того, Фондом було роз`яснено, що при виникненні спірних питань у частині призначення та виплати матеріального забезпечення за рахунок коштів Фонду такі спори вирішуються у судовому порядку. У зв`язку з чим просила стягнути допомогу з ОКЗ «ХТДЮ» по тимчасовій непрацездатності у розмірі 1411,00 грн., середній заробіток за час затримки виплати допомоги з тимчасової непрацездатності за період з 15.02.2016 року по день фактичного розрахунку та моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн.

30.01.2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з уточненою позовною заявою, в якій просила скасувати рішення Комісії із соціального страхування ОКЗ «ХТДЮ» від 08.02.2016 року оформленого протоколом №5 та зобов`язати ОКЗ «ХТДЮ» повторно винести на комісію із соціального страхування ОКЗ «ХТДЮ» питання призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності за листками непрацездатності серії АГР № 167814 за період 26.10.2015 року по 04.11.2015 року та серія АГР № 265081 за період 05.11.2015 року до 23.11.2015 року.

В обґрунтування якої зазначила, що під час розгляду справи № 642/4183/16 отримала докази для поновлення строків для звернення з уточненням позовних вимог стосовно поновлення строків для визнання неправомірним Протоколу №5 засідання комісії (уповноваженого) із соціального страхування «Харківського театру для дітей та юнацтва» та його скасування. Під час розгляду справи № 642/4183/16 була проведена комплексна судово-медична експертиза, експертна комісія зазначила, що «тривале лікування ОСОБА_1 обумовлено не характером та тяжкістю тілесних ушкоджень, що були отримані нею внаслідок подій 23.10.2015 року, а наявністю хронічної супутньої патології та дегенеративно - дистрофічних змін опорно-рухового апарату...Причинний зв`язок між отриманням тілесних ушкоджень у вигляді забиття м`яких тканин та загострення хронічних захворювань встановлено не було. Дані докази були відомі відповідачу по даній справі, однак, Обласний комунальний заклад «Харківський театр для дітей та юнацтва» не скасував самостійно Протокол №5 засідання комісії (уповноваженого) із соціального страхування від 08.02.2016 року про відмову призначити допомогу по тимчасової непрацездатності за період з 26.10.2015 року по 04.11.2015 року та 05.11.2015 року по 20.11.2015 року.

Позивач та представник позивача в судове засідання з`явились, уточнену позовну заяву підтримали в повному обсязі, просили задовольнити її в повному обсязі, надали доводи аналогічні викладеному в позові та уточненій заяві.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, проти задоволення позову заперечував в повному обсязі, пояснив у судовому засіданні та у відзивах на позовну та уточнену заяву, що ОСОБА_1 надала листок непрацездатності серії АГР №167814 з грубим порушенням Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності було не підкреслено слово «Первинний» чи «Продовжений, не вказано причину непрацездатності захворювання загальне чи нещасний випадок на виробництві та його наслідки, не заповнені паспортні дані позивача, був виданий позивачу не за місцем її постійного мешкання. Комісія із соціального страхування, заслухавши пояснення позивача та вивчивши листки непрацездатності дійшла висновку, що листок непрацездатності серії АГР №167814, який продовжений листком непрацездатності серії АГР №265081 відкритий по травмі від 23.10.2015 року, діагноз ушиблена рана нижньої губи, алкотест 0,06 проміле не підлягає оплаті. Позивач отримала висновок комісії 09.02.2016 року, протягом п`яти днів могла оскаржити рішення до робочого органу Фонду страхування, чого зроблено не було. Позивач 23.10.2015 року вживала алкогольні напої в обідній час, а алкотест був проведений набагато пізніше о 19-00 год. та показав 0.06 проміле, на підставі чого було відмовлено у виплаті по листках непрацездатності. Крім того, просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки сплив термін позовної давності, встановлений чинним законодавством у три роки.

Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в особі Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області в судове засідання не з`явився, 19.08.2020 року на адресу суду надіслав відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що рішення про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг приймається комісією із соціального страхування, що створюється на підприємстві, в установі, організації до складу якої входять представники адміністрації підприємства, установи, організації та застрахованих осіб або інших органів, які представляють інтереси застрахованих осіб. Підставою для фінансування страхувальників робочими органами Фонду є оформлена за встановленим зразком заява-розрахунок, що містить інформацію про нараховані застрахованим особам суми матеріального забезпечення за їх видами, тобто фонд не приймає жодної участі в роботі комісії та прийняті нею рішення, заявки, щодо фінансування Фондом лікарняних листів АГР №167814 та АГР №265081 до відділення Фонду не надходило.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 пояснили, що дійсно ОСОБА_1 23.10.2015 року в обідній час вжила алкогольні напої, однак їй потрібно було залізти на драбину, щоб прикрасити кімнату гумовими кульками, а коли почала з неї падати, її підхопив працівник театру і вона вдарилася лише нижньої губою.

Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

01.10.2013 року по 30.06.2016 року ОСОБА_1 перебувала на посаді методиста І категорії по роботі з учнівською та студентською молоддю в Обласному комунальному закладі «Харківський театр для дітей та юнацтва» по строковому трудовому договору.

23 жовтня 2015 року о 16 год. 30 хв. була отримана невиробнича травма, у зв`язку з чим перебувала на лікарняному з 26.10.2015 року по 23.01.2016 року. По листах непрацездатності серії АГР №167814 з 26.10.2015 по 04.11.2015 та серії АГР № 265081 з 05.11.2015 року по 20.11.2015 року, виданих у зв`язку з невиробничою травмою, комісією із соціального страхування ОКЗ «ХТДЮ» 08.02.2016 року було прийняте рішення про відмову в призначенні допомоги згідно пункту 5 частини 1 статті 23 Закону України № 1105-XIV. Згідно Акту проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23.10.2015 о 16 год. 30 хв. від 11 лютого 2016 року визнано вищезазначений нещасний випадок вважати таким, що не пов`язаний з виробництвом.

Відповідно до листа Головного управління Держпраці у Харківській області від 25.01.2019 року в ході інспекційного відвідування адміністрацією ОКЗ ХТДЮ надані листки непрацездатності серії АГР №167814 від 26.10.2015 року та серії АГР №265081 від 05.11.2015 року. Заява-розрахунок щодо фінансування для надання матеріального забезпечення застрахованим особам адміністрацією ОКЗ ХТДЮ до фонду соціального страховиком за листком непрацездатності серії АГР №167814 від 26.10.2015 року надано 25.11.2015 року. Відповідно до заяви-розрахунку нараховано допомогу у розмірі 188,24 грн. Відповідно до Протоколу засідання комісії соціального страхування №17 від 01.12.2015 року розглянувши звернення та документи про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг застрахованим особам, комісія вирішила відмінити допомогу, у зв`язку з відсутністю пояснення обставин невиробничої травми та повернути лікарняний на дооформлення. Протоком засідання комісії соціального страхування №5 від 08.02.2016 року вирішено не призначати допомогу по тимчасовій непрацездатності за листами непрацездатності серії АГР №167814 від 26.10.2015 року та серії АГР №265081 від 05.11.2015 року відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 23 Закону України №1105 у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку з захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій пов`язаних з таким сп`янінням.

Згідно листа Фонду соціального страхування з тимчасової непрацездатності від 01.12.2016 року, спеціалістами відділу експертизи тимчасової непрацездатності та якості медичних послуг Харківського обласного відділення у соціального страхування з тимчасової втрати працездатності було проведено перевірку обґрунтованості видачі та правильності оформлення листів непрацездатності серії АГР №167814 з 26.10.2015 по 04.11.2015 та серії АГР №265081 з 05.11.2015 по 20.11.2015 року. Комунальним закладом охорони здоров`я «Харківська міська клінічна лікарня №11». На підставі даних, викладених в первинній медичній документації, встановлено, що вказані листки непрацездатності видані обґрунтовано з приводу випадку непрацездатності за наслідками одержаної 23.10.2015 невиробничої травми. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 23 Закону України № 1105-ХІУ допомога по тимчасовій непрацездатності не надається у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій, пов`язаних з таким сп`янінням. Встановлення стану алкогольного сп`яніння встановлюється у тому випадку, коли показник алкоголю в крові особи більше 0,2 проміле. У довідці, яка була надана 21.01.2016 року КЗОЗ «Харківська міська клінічна

лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім.проф.О.І.Мещанінова»

і запит адміністрації ОКЗ «Харківський театр для дітей та юнацтва» вказаний показник алкоголю в крові 0,06 проміле, травму за ступенем тяжкості віднесено до легкої.

Відповідно до критеріїв оцінки ступеню сп`яніння цей показник є

фізіологічною нормою. Тобто, показник 0,06 проміле визначається тоді, коли має

місце вживання алкоголю у кількості, яка не дає функціональних змін в

організмі.

Згідно з ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності є виданий у встановленому порядку листок непрацездатності.

Порядок видачі та заповнення листка непрацездатності встановлений Інструкцією про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України № 532 від 03 листопада 2004 року.

Відповідно до п.1.1 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 року за №455 (в редакції що діяла на момент нещасного випадку), тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.

Пунктом 1.7 вказаної Інструкції передбачено, що видача та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність, здійснюються тільки після особистого огляду хворого лікуючим лікарем (фельдшером), про що робиться відповідний запис у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого з обґрунтуванням тимчасової непрацездатності.

Відповідно до пункту 1.9 цієї ж Інструкції листок непрацездатності (довідка) в амбулаторно-поліклінічних закладах видається лікуючим лікарем (фельдшером) переважно за місцем проживання чи роботи. У разі вибору особою лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність, видаються за наявності заяви-клопотання особи, погодженої з головним лікарем обраного лікувально-профілактичного закладу, або його заступником, засвідченої підписом та круглою печаткою лікувально-профілактичного закладу.

Згідно п.1.10 Інструкції особам, у яких тимчасова непрацездатність настала поза постійним місцем проживання і роботи (під час відрядження, санаторно-курортноголікування, відпустки тощо), листок непрацездатності (довідка) видається за місцем їх тимчасового перебування з дозволу головного лікаря лікувально-профілактичного закладу на число днів непрацездатності.

Відповідно до п.1.11 Інструкції при стаціонарному лікуванні поза постійним місцем проживання у тому числі й з інших адміністративних районів міста, листок непрацездатності видається з дозволу головного лікаря, засвідчується його підписом і печаткою лікувально-профілактичного закладу на число днів, необхідних для лікування.

Згідно п.2.1 Інструкції у разі захворювання чи травми на весь період тимчасової непрацездатності до відновлення працездатності або до встановлення групи інвалідності медико-соціальною експертною комісією (МСЕК) видається листок непрацездатності, що обраховується в календарних днях.

Відповідно до пункту 4.2 Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій, пов`язаних з ним, робиться позначка про таке сп`яніння.

Таким чином, підставою для застосування ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» є наявність у листку непрацездатності відмітки про алкогольне, наркотичне або токсичне сп`яніння та встановлення причинного зв`язку травми (захворювання) з таким сп`янінням.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі - стан сп`яніння), та оформлення результатів такого огляду є Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09 листопада 2015 року.

Встановлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами Інструкції з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 розділу І Інструкції огляд на стан сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

Пунктами 15, 16 розділу ІІІ Інструкції встановлено, що за результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями встановлюється діагноз, який вноситься до акта медичного огляду. Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, видається на підставі акта медичного огляду.

Пунктом 22 розділу ІІІ Інструкції визначено, що висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Разом з цим п. 9 розділу ІІІ Інструкції встановлено, що використання в закладах охорони здоров`я для проведення лабораторних досліджень вимірювальної техніки та обладнання, дозволених МОЗ, підтверджується сертифікатом відповідності та свідоцтвом про повірку робочого засобу вимірювальної техніки.

Разом з цим, ч. 1 ст. 23 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що допомога по тимчасовій непрацездатності не надається у разі тимчасової непрацездатності у зв`язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння або дій, пов`язаних з таким сп`янінням.

Причинно-наслідковий зв`язок між сп`янінням та травмуванням установлює комісія із соціального страхування підприємства, де працює потерпілий, після розслідування та з`ясування причин нещасного випадку невиробничого характеру.

Абз. 1 ч. 3 ст. 30 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що рішення про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг приймається комісією (уповноваженим) із соціального страхування, що створюється (обирається) на підприємстві, в установі, організації, до складу якої входять представники адміністрації підприємства, установи, організації та застрахованих осіб (виборних органів первинної профспілкової організації (профспілкового представника) або інших органів, які представляють інтереси застрахованих осіб).

Порядок розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затверджений постановою Кабінету міністрів України № 270 від 22 березня 2001 року, визначає механізм розслідування та ведення обліку нещасних випадків невиробничого характеру.

Частиною 4 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 270 від 22 березня 2001 року, встановлено, що факт ушкодження здоров`я внаслідок нещасного випадку встановлює і засвідчує лікувально-профілактичний заклад. Документом, який підтверджує ушкодження здоров`я особи, є листок непрацездатності чи довідка лікувально-профілактичного закладу.

При цьому, частиною 5 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 270 від 22 березня 2001 року, визначено, що нещасні випадки розслідуються незалежно від того, чи був потерпілий у стані психічного розладу, алкогольного або наркотичного сп`яніння.

Відповідно до абз. 3 п. 7 постанови Кабінету міністрів України № 270 від 22 березня 2001 року у процесі розслідування беруться до уваги листок непрацездатності чи довідка лікувально-профілактичного закладу, а також за наявності акт за формою НТ, пояснення потерпілого та свідчення очевидців, а у разі потреби - керівника органу (організації), на території чи об`єкті якого стався нещасний випадок, матеріали слідчих органів, рішення суду.

При встановленні зв`язку між сп`янінням та травмуванням комісія ухвалює рішення про відмову в наданні допомоги.

Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням» від 18.01.2001 № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 2240-III) рішення про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг приймається комісією (уповноваженим) із соціального страхування, що створюється (обирається) на підприємстві, в установі, організації, до складу якої входять представники адміністрації підприємства, установи, організації та застрахованих осіб (виборних органів первинної профспілкової організації (профспілкового представника) або інших органів, які представляють інтереси застрахованих осіб).

У відповідності до абз. 4 п. 2.1 Положення про комісію (уповноваженого) підприємства, установи, організації із загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, затвердженого постановою правління Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності (далі: Фонд) від 23 червня 2008 року № 25 (далі - Положення про комісію), комісія із соціального страхування підприємства має право звертатися, за необхідності, до робочих органів відділень Фонду щодо перевірки правильності видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам підприємства.

У силу ст. 28 Закону № 2240-III Фонд, як страховик, має право здійснювати перевірку обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам.

Крім цього, пунктом 8.1 Інструкції № 455, передбачено, що контроль за виконанням цієї Інструкції закладами охорони здоров`я усіх відомств здійснюють у межах своєї компетенції Міністерство охорони здоров`я України, Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України, профспілки та їх об`єднання.

Положенням № 189 передбачено здійснення контролю за належним виконанням обов`язків з організації та контролю якості експертизи тимчасової непрацездатності (далі - ЕТН) спеціалістами, відповідальними за ЕТН, у закладах охорони здоров`я з боку відповідальної особи з ЕТН Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управління охорони здоров`я обласних, Севастопольської міської державної адміністрації та Головного управління охорони здоров`я Київської міської державної адміністрації (далі - органи охорони здоров`я).

Відповідно до змісту ст.ст. 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

За змістом ст. 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають також із дій осіб, які породжують ці права та обов`язки, і такою дією є реальне надання послуг та їх отримання відповідачами.

Частиною 3 ст. 267 ЦК України встановлено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Згідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлює тривалістю у три роки.

Відповідач в наданій до суду заяві просив застосувати до позовних вимог позивача строк позовної давності. Відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України, суд застосовує позовну давність за заявою відповідача.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, про відмову у задоволенні уточненої позовної заяви в повному обсязі, оскільки позивачем пропущено строк звернення за захистом своїх порушених прав до суду, так як протокол №5 Комісії (уповноваженого) із соціального страхування «Харківського театру для дітей та юнацтва» від 08.02.2016 року позивачем отримано 09.02.2016 року, у зв`язку з чим сплив строк позовної давності.

Частиною 1 ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись абз. 1 ст. 30, ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», ч. 1 ст. 133, ч. 1 ст. 141, ч. 2 ст. 247, ст. ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Обласного комунального закладу «Харківський театр для дітей та юнацтва», третя особа, що не заявляє самостійних вимог Фонд соціального страхування України в Харківській області в особі Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції про скасування рішення комісії від 08.02.2016 року, та зобов`язати вчинити певні дії відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Харкова, шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.Г. Пашнєв