Справа № 697/2909/19
Провадження № 2/697/124/2020
30 березня 2020 року
Канівський міськрайонний суд Черкаської області
в складі: головуючого судді Льон О.М.
з участю секретаря с/з Дрянової Н.В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Каневі цивільну справу за позовом ПАТ "Черкасиобленерго" Канівський РЕМ до ОСОБА_1 про стягнення збитків,
У процесі розгляду справи проведено наступні процесуальні дії:
Ухвалою суду від 12.12.2019 провадження у справі відкрито, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 24.01.2020.
24.01.2020 та 14.02.2020 розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою відповідача.
Представник позивача Штих Ю.М., яка діє на підставі довіреності від 14.01.2020 (а.с.38), в судове засідання не з`явилася, подала до суду письмову заяву, в якій просила проводити розгляд справи у її відсутність, позов підтримала в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, а саме за адресою місця реєстрації та через оголовена на веб-порталі суду. Повідомлення про причину неявки в засідання від відповідача до суду не надійшло, відзив на позов не надано, а тому суд вважає за можливе відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.
В судовому засіданні встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 26.04.2011, посвідченого приватним нотаріусом Канівського районного нотаріального округу Стеблиною Є.В. та зареєстрованого в реєстрі за №741 (а.с.54) відповідач ОСОБА_1 прийняла у власність житловий будинок з надвірними спорудами за АДРЕСА_1 та зобов`язалася оплатити його вартість за ціною та на умовах, встановлених у цьому договорі.
Відповідно до Акту про порушення №004789 від 17.11.2016 (а.с.5,6) вбачається, що споживач ОСОБА_1 при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушила ПКЕЕН, розкрадаючи електроенергію шляхом самовільного підключення електропроводки до мереж Канівського РЕМ в точці «А» з порушенням схеми обліку.
Згідно довідки Потапцівської сільської ради№ 223 від 12.11.2019 (а.с.11) вбачається, що ОСОБА_1 проживала по АДРЕСА_1 без реєстрації з 2010 по грудень 2016 року, що також підтверджується довідкою Потапцівської сільської ради№43 від 17.02.2020 (а.с.49).
Таким чином, суд може зробити висновок, що відповідач ОСОБА_1 є побутовим споживачем, що фактично використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб в домоволодінні, де виявлено правопорушення, яка таким чином несе відповідальність за порушення ПКЕЕН.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).
Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України).
За змістом ст. 27 Закону України Про електроенергетику правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Таким правопорушенням, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Згідно п.п. 42,48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Згідно п. 53 вказаних Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Судом встановлено, що акт про порушення №004786 від 17.11.2016 складено та підписано чотирма представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_1 . Таким чином, вказаний акт є дійсним.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року N562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
За змістом п. 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року (чинної на момент виявлення порушення), ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. У разі виявлення у споживача зазначених порушень ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.
Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури.
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів (у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення).
Однак, до теперішнього часу сума збитків відповідачем не відшкодована.
Як встановлено судом, відповідач порушила правила користування електричною енергією для населення, в результаті чого завдала позивачеві збитки.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України).
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що права позивача були порушені відповідачем, тому необхідно стягнути з відповідача завдані матеріальні збитки.
Відповідно до ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне покласти на відповідача ОСОБА_1 сплату судових витрат по справі в сумі 1921,00 грн., які понесено позивачем при подачі позову до суду.
На підставі викладеного та керуючись п.п.42,48 «Правил користування електричною енергією для населення», ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», ст. 526, 527 ЦК України, ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 260, 263, 280-284, 265, суд -
Позов ПАТ "Черкасиобленерго" Канівський РЕМ до ОСОБА_1 про стягнення збитків - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 року народження , зареєстрованої в АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ,на користь Канівського РЕМ судові витрати понесені позивачем при сплаті судового збору у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. та перерахувати їх на рахунок Канівського РЕМ р/р НОМЕР_3 у відділенні ПАТ «Ощадбанк» МФО 354507, код 25204620.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Повний текст рішення суду складено 01 квітня 2020 року.
Головуючий -підпис- О . М . Льон