ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3245/20 Справа № 216/314/17 Суддя у 1-й інстанції - Кузнецов Р. О. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2020 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Барильської А.П.,

суддів: Бондар Я.М., Зубакової В.П.,

секретар судового засідання: Голуб О.О.

сторони:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження,апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах та від імені ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 серпня 2019 року, яка постановлена суддею Кузнецовим Р.О. в м. Кривому Розі Дніпропетровської області, відомостей щодо дати складання повного тексту ухвали матеріали справи не містять, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 серпня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист патентного права, виплату компенсації та стягнення моральної шкоди залишено без розгляду на підставі ч. 5 ст. 223 та п. 3 ст. 257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі представник позивача просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Зокрема, зазначає, що суд безпідставно залишив позовну заяву без розгляду, оскільки позивача не було належним чином повідомлено про час та дату слухання справи.

Вважає, що ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою, незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки суд не вжив ніяких заходів до позивача, якщо вважав, що він зловживає своїми процесуальними правами та не дотримавшись послідовностей дій передбачених ЦПК одразу постановив ухвалу про залишення без розгляду.

У відзиву на апеляційну скаргу представника позивача представник відповідача вважає ухвалу суду першої інстанції законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга залишенню без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, представника відповідача Ямкового В.І., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив ухвалу суду залишити без змін, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про захист патентного права, виплату компенсації та стягнення моральної шкоди (том №1 а.с. 1-36).

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2018 року прийнято справу до провадження та призначено підготовче судове засідання на 15 квітня 2019 року на 10 годину 00 хвилин (том №1 а.с.207).

15 квітня 2019 року сторони у підготовче судове засідання не з`явилися, розгляд справи відкладено на 28 серпня 2019 року на 09 годин 00 хвилин (том №1 а.с. 212).

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції керувався положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України, та виходив з того, що позивач належним чином повідомлений про час та місце судових засідань, повторно, не з`явився у судове засідання.

Однак, на думку колегії суддів, такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ст.1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

В силу ст. 13 розділу І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Так, у справі Delcourt v. Belgium, Європейський суд з прав людини зазначив, що „у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

У справі Bellet у. France Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії. які становлять втручання у її права".

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливістю звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Положеннями ч. 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Із аналізу вищезазначених норм міжнародного права та норм ЦПК України вбачається, що правовою підставою для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання є наявність у сукупності таких обставин: належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи та його повторна, тобто двічі поспіль, неявка у судове засідання у призначений для розгляду справи час.

Як вбачається з матеріалів справи, справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист патентного права, виплату компенсації та стягнення моральної шкоди призначалась до розгляду у судовому засіданні на 15 квітня 2019 року та 28 серпня 2019 року.

Однак, матеріали цивільної справи не містять належних та допустимих доказів повторної неявки позивача в судове засідання.

Натомість із матеріалів справи вбачається, що позивач отримав копію ухвали, якою прийнято та призначено справу до підготовчого розгляду судового засідання на 15 квітня 2019 року, згідно поштового повідомлення 16 квітня 2020 року (том № 1 а.с. 215), повідомлення позивача на наступну дату розгляду, тобто 28 серпня 2019 року у встановленому законом порядку матеріали справи не містять.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції залишив позовну заяву позивача без розгляду без достатніх на це правових підстав.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції 1950 року, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом. ( ст. 8 Закону України « Про судоустрій і статус суддів».)

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, у зв`язку з чим апеляційна скарга представника позивача підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах та від імені ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 серпня 2019 року - скасувати.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист патентного права, виплату компенсації та стягнення моральної шкоди направити до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 02 квітня 2020 року.

Головуючий:

Судді: