Ухвала

21 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 824/234/2019

провадження № 61-1155ав20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Всеукраїнській громадській організації «Право та обов`язок» від 2 травня 2019 року у справі № 32/19 за позовом Кредитної спілки «СуперКредит» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

11 січня 2020 року подана апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом строку.

Ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору у даній справі, вказану апеляційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

ОСОБА_1 необхідно було звернутися до суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження та надати відповідні докази, які б підтверджували отримання його представником копії оскаржуваної ухвали саме 20 грудня 2019 року.

Крім того, заявнику необхідно було надати до суду виправлену апеляційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 356 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, зазначивши у ній клопотання скарги у відповідності до положень статті 374 ЦПК України, і надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи, а також документ про сплату судового збору у розмірі 420,40 грн.

Копію ухвали суду від 21 січня 2020 року ОСОБА_1 отримано 5 травня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби

COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року.

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України).

Двадцятиденний строк, встановлений Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчився 6 серпня 2020 року.

20 травня 2020 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла уточнена апеляційна скарга з її копіями, докази сплати судового збору та клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, в якому заявник зазначає, що копію оскаржуваної ухвали суду ним не отримано, а з її змістом він ознайомився 9 січня 2020 року через свого представника.

Звертаючись з апеляційною скаргою заявник вказав, що його представник копію оскаржуваної ухвали отримав 20 грудня 2019 року, проте доказів, які підтверджують дату отримання представником копії ухвали Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року, ОСОБА_1 не надано, обґрунтованих причин неможливості звернення у строк з апеляційною скаргою заявником не наведено.

Заява про продовження процесуального строку, встановленого ухвалою Верховного Суду від 21 січня 2020 року, від ОСОБА_1 на адресу суду не надходила.

Особа, яка подає апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, у тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд має виходити із того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків апеляційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду, а так само наявністю інших об`єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Вказана апеляційна скарга подана до Верховного Суду після закінчення строків, установлених законодавцем, і підстави, наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, не можна визнати поважними, оскільки заявником не надано жодних доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, зокрема доказів, які підтверджують дату отримання представником ОСОБА_1 копії ухвали Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року.

Причин за яких заявником або його представником не вчинялися жодні дії для своєчасного оскарження ухвали суду та обставин, що перешкоджали зверненню з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 не зазначено.

Таким чином підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, наведені ОСОБА_1 , не можуть вважатися поважними у розумінні статті 354 ЦПК України.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34,).

Оскільки на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 21 січня 2020 року доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 не подано, наведені ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року визнані судом неповажними, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 358 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись статтями 24, 358 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко