Справа № 710/122/20
Провадження № 2/710/152/20
УХВАЛА

12.10.2020 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судового засідання - Харченко Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2 та ОСОБА_3

про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя

та зустрічний позов ОСОБА_3

до ОСОБА_2 та ОСОБА_1

про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

04.02.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, в якому позивач просить визнати за ним право власності на Ѕ частину житлового будинка з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з об`єктів нерухомого майна: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера - а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера - Г); огорожі (№1); колодязя (літера - К), загальною вартістю 160325 (сто шістдесят тисяч триста двадцять п`ять) гривень.

Свій позов позивач мотивує тим, що він та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі в період із 09.09.1973 по 14.07.2004. Під час спільного проживання у шлюбі, а саме 27.04.1999 ним та ОСОБА_4 спільно був придбаний на підставі Біржевої угоди (договору) купівлі-продажу зареєстрованої 27.04.1999 Смілянською біржею філією ТБ «Київська біржа нерухомості Джі-Ай-Пі» житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 , який за даними Шполянського виробничого відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» складається з наступних об`єктів нерухомості: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера -а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера -Г); огорожі (МІ); колодязя (літера - А) (надалі - житловий будинок). В свою чергу, оскільки Покупцем за Договором купівлі-продажу виступав ОСОБА_4 , то відповідно саме за ним був зареєстрований житловий будинок на праві власності. Вартість житлового будинку з надвірними будівлями станом на 30.01.2020 № 0048/он-20 становить 160 325 грн. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після розлучення позивача з ОСОБА_4 , яке відбулося 14.07.2004, ОСОБА_4 одружився із ОСОБА_2 , з якою перебував у шлюбі та проживав у житловому будинку до дня своєї смерті. 08.11.2019 позивач звернувся до приватного нотаріуса Шполянського районного нотаріального округу Курінного А.В., яким була відкрита (заведена) спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , із заявою про видачу на ім`я позивача свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя (надалі-заява). В цей же день 08.11.2019 нотаріус у відповідь на заяву видав лист, в якому повідомив про те, що після смерті ОСОБА_4 на підставі поданих заяв від його спадкоємців: дружини ОСОБА_2 та сина: ОСОБА_3 про прийняття спадщини, нотаріусом заведена спадкова справа за № 41/2015 від 10.08.2015, втім оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок він не може видати в порядку визначеному ч. 1 ст.71 ЗУ «Про нотаріат», свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя - житловому будинку. У грудні 2019 року позивач звернувся до відповідача: ОСОБА_2 , яка проживала разом із спадкодавцем до дня смерті та відповідно отримала всі особисті речі померлого в тому числі і належні йому документи, з проханням надати нотаріусу Договір купівлі-продажу та технічний паспорт на житловий будинок, однак відповідач повідомив, що у нього відсутні такі документи, тому позивач вимушений звернутися до суду з цим позовом, оскільки іншого порядку визнання права власності на частку у житловому будинку, який є спільним майном подружжя: ОСОБА_4 та ОСОБА_1 окрім, як в судовому порядку у позивача немає.

Відповідач ОСОБА_3 подав до суду зустрічний позов, в якому просив об`єднати зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя у справі № 710/122/20, яка перебуває на стадії підготовчого провадженні Шполянського районного суду Черкаської області. Визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 156, а саме визнати право власності на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з об`єктів нерухомого майна: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера - а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера - Г); огорожі (№1); колодязя (літера - К), загальною вартістю 160325 (сто шістдесят тисяч триста двадцять п`ять) гривень.

Свій позов позивач за зустрічним позовом мотивував тим, що позовні вимоги ОСОБА_1 визнає в повному обсязі. 10.07.2015 помер ОСОБА_4 . ОСОБА_4 був батьком ОСОБА_3 . Так, за заявою ОСОБА_3 на прийняття спадщини приватним нотаріусом Шполянського районного нотаріального округу Курінним Анатолієм Васильовичем (надалі-нотаріус) 10.08.2015 було відкрито спадкову справу за № 41/2015 після смерті ОСОБА_4 . Окрім ОСОБА_3 з заявою на прийняття спадщини також звернулася дружина спадкодавця ОСОБА_2 . Ще 27.09.2018 ОСОБА_3 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу на моє ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, однак той відмовив у вчиненні такої нотаріальної дії, посилаючись на ненадання в нотаріальну контору оригіналів документів щодо належності нерухомого майна спадкодавцеві, зокрема правовстановлюючого документа на житловий будинок. Водночас слід зазначити про те, що ОСОБА_3 неодноразово звертався до ОСОБА_2 , яка проживала разом із спадкодавцем до дня смерті та відповідно отримала всі особисті речі померлого в тому числі і належні йому документи, з проханням надати нотаріусу Договір купівлі-продажу та технічний паспорт на житловий будинок, однак відповідач повсякчас вказує, що у неї відсутні такі документи, тому ОСОБА_3 вимушений звернутися до суду з цим позовом, оскільки в зв`язку із втратою правовстановлюючого документа на житловий будинок, іншого порядку визнання права власності на це спадкове майно ОСОБА_4 окрім, як в судовому порядку немає. Разом з цим ОСОБА_3 звертає увагу суду на те, що житловий будинок був придбаний ОСОБА_4 в період шлюбу з ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 19.02.2020 відкрито провадження по справі.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 27.08.2020 було об`єднано в одне провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та закрито підготовче засідання у справі. А також задоволено клопотання позивача про виклик свідків та викликано в судове засідання свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

У судове засідання позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не з`явилася, 27.08.2020 надала суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі.

Відповідач за первісним та зустрічним позовом ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість:

1) керує ходом судового процесу;

2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами;

3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій;

4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом;

5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими або електронними доказами; 2)висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Так, ст. 230 ЦПК України врегульовано порядок допиту свідків.

Таким чином, оскільки з положень цивільного процесуального законодавства, яким керується суд при здійсненні правосуддя випливає, що після довільної розповіді свідка з питань, що стосуються справи, першою свідкові ставить питання особа, за заявою якої викликано свідка, а потім інші учасники справи в черговості, передбаченій пунктом 3 частини п`ятої статті 227 цього Кодексу, - заяви сторін у даній справі про розгляд справи без їхньої участі унеможливлюють відібрання пояснень у свідків, оскільки за таких обставин відсутній суб`єкт, який би ініціював питання свідкові. Водночас суд зауважує, що він лише керує ходом судового процесу та сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Тому суд пропонує позивачу отримати докази, а саме пояснення свідків, у передбачений цивільним процесуальним законодавством спосіб.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 44, 76, 77, 81, 95, 90, 230, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 отримати докази, а саме пояснення свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у передбачений ст. 230 Цивільного процесуального кодексу спосіб.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Побережна