РОЗІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 327/283/20
Провадження № 2/327/112/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.10.2020 року смт.Розівка

Розівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кущ Т.М.,

при секретарі судового засідання Захаренко А.В.,

за відсутності осіб, які повинні брати участь у справі,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Розівського районного суду Запорізької області цивільну справу в порядку спрощеного провадження з повідомленням осіб без їх виклику за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

26 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 з вимогою про розірвання шлюбу між сторонами, зареєстрованого 30 червня 2007 року виконавчим комітетом Пролетарської сільської ради Розівського району Запорізької області, відповідний актовий запис №3. Позивач вказала, що сторони не мають спільних дітей. Позивач вважає одруження з відповідачем невдалим через постійні сварки та зазначила, що з 2014 року вони проживають окремо. Відповідач ОСОБА_2 звертатися до органів державної реєстрації актів цивільного стану з питань розірвання шлюбу не бажає. За таких обставин позивач вимушена була звернутися до суду із відповідним позовом, посилаючись на те, що подальше спільне життя з відповідачем і збереження шлюбу є неможливим.

Ухвалою Розівського районного суду Запорізької області від 16 вересня 2020 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті з повідомленням сторін без їх виклику (а.с.16).

Позивач ОСОБА_1 про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про отримання поштового відправлення (а.с.19), заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавала. За змістом позовної заяви заперечувала проти надання строку для примирення (а.с.2,14-15).

Відповідач ОСОБА_2 про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення про отримання поштового відправлення (а.с.20). При цьому, відповідач заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подав, правом подати відзив на позовну заяву не скористався.

Виходячи з положень ч.5 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10.

Суд, з`ясувавши позицію сторін у справі, викладену позивачем в позовній заяві, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Із свідоцтва про шлюб вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 30 червня 2007 року в виконавчому комітеті Пролетарської сільської ради Розівського району Запорізької області, про що 30 червня 2007 року складено відповідний актовий запис за №3 (а.с.3).

Від даного шлюбу сторони спільних неповнолітніх дітей не мають (а.с.2,4,14-15).

З письмових пояснень позивача та матеріалів справи вбачається, що спільне життя позивача з відповідачем не склалося через постійні сварки, у зв`язку з чим з 2014 року сторони проживають окремо, позивач вважає подальше спільне життя і збереження шлюбу між ними неможливим (а.с.2,4,14-15).

Згідно положень статті 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Позивач письмово заперечувала проти надання подружжю строку для примирення (а.с.2,14-15).

В свою чергу відповідач не виявив бажання зберегти подружні відносини та з відповідною заявою до суду не звертався.

Спору про поділ спільного майна подружжя між сторонами на час розгляду даної справи немає.

Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За такої сукупності обставин у справі суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача ОСОБА_1 на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим, воно суперечить інтересам одного з подружжя.

Позивач ОСОБА_1 як особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, прохала після розірвання шлюбу залишити їй прізвище чоловіка.

Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.

Керуючись стст.24,110-113 СК України, стст.12-13,76-82,247,259,263-268,274,279 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Октябрьське Великоносілківського району Донецької області (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Горький Розівського району Запорізької області (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), зареєстрований 30 червня 2007 року у виконавчому комітеті Пролетарської сільської ради Розівського району Запорізької області, про що 30 червня 2007 року складено відповідний актовий запис за №3, які не мають спільних неповнолітніх дітей.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 й надалі іменуватися цим самим прізвищем.

Рішення суду відповідно до частини 1 статті 273 ЦПК України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.М. Кущ