справа № 489/5811/19
провадження №2/489/840/20
07 жовтня 2020 року м. Миколаїв
Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі
головуючого судді Коваленка І.В.,
секретаря судового засідання Долгорученко Т.С.,
прокурора Процюка А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави (територіальної громади) в особі Миколаївської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення збитків
У жовтні 2019 року прокурор звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача на користь Миколаївської міської ради збитків в сумі 4580,60 грн. та на користь прокуратури Миколаївської області сплачений судовий збір.
Разом з тим, згідно відповіді виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 18.10.2017 та відповіді Управління містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 04.05.2018, 17.08.2018, 19.07.2019, інформації Департаменту фінансів Миколаївської міської ради від 12.09.2018, 08.11.2018, 03.07.2019 між міською радою та змовником будівництва вказаного об`єкту договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту не укладався, а кошти до бюджету міста не надходили.
Вказане свідчить про внесення до декларації недостовірних відомостей, яку у подальшому ОСОБА_1 подав для реєстрації до Управління ДАБІ у Миколаївській області.
Відповідно до законодавства невиконання замовником будівництва обов`язку укласти договір про пайову участь до прийняття в експлуатацію об`єкта будівництва не звільняє його від такого обов`язку.
Зазначена правова позиція наведена у постанові Верховного Суду України від 16.11.2016 у справі № 922/5957/15, постановах Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 909/743/17 та від 21.08.2019 у справі № 331/4503/16-ц.
Згідно пункту 4.2 Порядку пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Миколаєва, затвердженої на виконання Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» рішенням Миколаївської міської ради від 25.08.2011 за № 8/22 (далі - Порядок), розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Миколаєва становить 5 відсотків від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд. Що вданому випадку складає 4580,60 грн.
Таким чином, ОСОБА_1 повинен був сплати кошти пайової участі у сумі 4580,60 грн.
У зв`язку із наведеним, на підставі статті 1166 ЦК України прокурор просить стягнути з відповідача вказані збитки на користь територіальної громади.
Ухвалою Ленінського районного суду міста Миколаєва від 29.11.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.
У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засіданні не з`явився, причини неявки суду не повідомив та правом на дання відзиву на позов не скористався. Направлена на адресу відповідача судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання.
За таких обставин, з урахуванням положень статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення.
Згідно вимог статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Виходячи з вимог частини п`ятої статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання.
Суд, дослідивши матеріали справи та встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.
У пункті 22 Декларації заначено, що кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту відповідно до договору № 112/02.02.01-34/02/17 від 11.05.2017, укладеного з Миколаївською міською радою, сплачено в повному обсязі 4580,60 грн., квитанція № 0.0.742949637.1 від 12.05.2017.
Між тим, згідно відповіді виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 18.10.2017 та відповіді Управління містобудування та архітектури Миколаївської міської ради від 04.05.2018, 17.08.2018, 19.07.2019, інформації Департаменту фінансів Миколаївської міської ради від 12.09.2018, 08.11.2018, 03.07.2019 між міською радою та змовником будівництва вказаного об`єкту договір про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту не укладався, а кошти до бюджету міста не надходили.
Вказане свідчить про внесення ОСОБА_1 до Декларації недостовірних відомостей, яку він в подальшому подав для реєстрації до Управління ДАБІ у Миколаївській області.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до частини першої - третьої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
Водночас, за частиною п`ятою зазначеної статті, величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.
Таким чином, стаття 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено обов`язок замовника будівництва взяти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування, такий договір має бути укладений в обов`язковому порядку в межах строку, встановленого частиною дев`ятою статті 40 Закону, а неукладення цього договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади.
Такий висновок викладено у постанові Верховного суду від 03.07.2019 у справі № 909/743/17.
Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території.
Відповідно до частини першої статті 73 Закону України «Про місцеве самоврядування» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.
25.08.2011 Миколаївською міською радою прийняте рішення № 8/22, яким затверджено Порядок пайової участі засновників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Миколаєва.
Пунктом 3.2 Порядку передбачено, що замовники залучаються до участі у розвитку інфраструктури міста на підставі договору про пайову участь.
За пунктом 4.2 Порядку, розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Миколаєва становить 5 відсотків від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд.
Згідно пункту 5.2 Порядку договір про пайову участь укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації уповноваженим органом звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
Відповідно до пункту 5.7 Порядку, кошти пайової участі перераховуються замовником на рахунок заначений у договорі про пайову участь, та сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта в експлуатацію єдиним платежем.
Таким чином, обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.
Вказане відповідає висновку Верховного Суду, викладеному в постанові від 21.08.2019 по справі № 331/4503/16-ц.
Частиною першою статті 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку
Таким чином, відповідно до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) між сторонами виникли правовідносини, які є зобов`язальними.
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Пункт 4 частини першої статті 611 ЦК України визначає правові наслідки порушення зобов`язання, встановлені договором або законом - відшкодування збитків.
Згідно з частинами першою, другою статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи відповідач не уклав із міською радою договору про пайову участь, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору та не сплатив грошові кошти в розмірі пайової участі.
Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста є протиправною формою поведінки, внаслідок якої територіальна громада в особі міської ради була позбавлений права отримати на розвиток інфраструктури міста відповідну суму грошових коштів.
За таких обставин, суд вважає позовні вимоги правомірними та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Щодо підстав звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави (територіальної громади) в особі Миколаївської міської ради, то таке звернення відповідає вимогам статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки правовідносини з сплати коштів пайової участі становлять суспільний інтерес, зокрема стосується доходів територіальної громади, а не дотримання законності у цій сфері такому суспільному інтересу не відповідає.
Так як позовні вимоги задоволено, на підставі частини першої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь прокуратури Миколаївської області, якою сплачено судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням № 1625 від 04.10.2019, підлягає стягненню 1921,00 грн. судового збору.
Керуючись статтями 4, 19, 141, 263-265, 280 ЦПК України, суд
Позовні вимоги заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави (територіальної громади) в особі Миколаївської міської ради про стягнення збитків задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Миколаївської міської ради збитки у сумі 4580,60 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь прокуратури Миколаївської області судовий збір в сумі 1921,00 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку відповідачем шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Ленінський районний суд міста Миколаєва протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відомості про учасників справи:
Заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 2, місцезнаходження: м.Миколаїв, просп.Богоявленкький, 314
відповідач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .
Повний текст судового рішення складено 07.10.2019.
Суддя І.В.Коваленко