Провадження № 2/761/5267/2020
У Х В А Л А

Іменем України

05 жовтня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Притула Н.Г., розглянувши зустрічну позовну заявуОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приватбанк» про визнання правочинів нікчемними, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду м.Києва перебуває справа за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

До суду 04.09.2020 року надійшла зазначена зустрічна позовна заява.

У відповідності до ч. 1 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Статті 175, 177 ЦПК України визначають вимоги до позовної заяви.

Згідно ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Водночас, ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається, в даному випаду, ОСОБА_1 не було сплачено судовий збір за подання даної заяви у розмірі та порядку, визначених Законом України «Про судовий збір», з посиланням на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» .

Як зазначає заявниця, вона звільнена від сплати судового збору за подання даної зустрічної позовної заяви, так як є учасником бойових дій.

Так, відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

За змістом зазначеної статті звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими заявник звернувся у даній справі.

Таким чином, оскільки заявниця звернулася до суду із зустрічною позовною заявою щодо визнання нікчемними правочинів, зобо`язання вчинити дії та відшкодування шкоди, що в даному випадку не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання даної зустрічної позовної заяви - підлягає сплаті на загальних підставах, визначених Законом України «Про судовий збір».

Крім того, варто зауважити, що зазначена позиція висловлена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 6 травня 2020 року у справі №9901/70/20.

Так, в даному випадку вбачається, що у своїй зустрічній позовній заяві позивачка заявляє вимогу, що має майновий характер (відшкодування шкоди у сумі 10000000,00 грн.; стягнення коштів, витрачених на операцію у розмірі 13695,12 грн.) та чотири окремі немайнові вимоги.

Так, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір, який становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, п. 1.1) ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Крім того, згідно роз`яснень, які містяться в п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, у разі, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, з урахуванням положень та порядку сплати судового збору, визначених Законом України «Про судовий збір», ціни позову (10013695,10 грн.), а також того, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 грн., за заявлені у позовній заяві вимогу майнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 10510,00 грн. та за чотири окремі вимоги немайнового характеру - 3363,20 грн. (840,80 грн. + 840,80 грн. + 840,80 грн.), а всього - 13873,20 грн.

Зазначений судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами Шевченківського районного суду м. Києва:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37995466

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026011

Код класифікації доходів бюджету 22030101

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (ч. 2 ст. 194 ЦПК України).

Відповідно до ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог положень ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

Таким чином, оскільки заявником не дотримані вищенаведені положення ст. 285 ЦПК України, заява має бути залишена без руху відповідно з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.185, 285 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Комерційний Банк «Приватбанк» про визнання правочинів нікчемними, відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху, надавши позивачу строк в десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, роз`яснивши, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г.Притула