КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6031/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Волошиної В.М.

Суддів Слюсар Т.А., Мостової Г.І.

Секретаря судового засідання Сердюк К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за апеляційною скаргою Захарчука Андрія Васильовича - представника Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 17 грудня 2019 року у справі за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу).

Заслухавши доповідь судді Волошиної В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи скарги, колегія суддів, -

в с т а н о в и л а:

У листопаді 2018 року Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» звернулось до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу).

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року цивільну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу) передано на розгляд до Дарницького районного суду міста Києва (а.с. 58-59).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 07 лютого 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі (а.с. 72).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 17 грудня 2019 року позов Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу) залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з постановленою ухвалою суду першої інстанції, представник позивача подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі порушує питання про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, мотивуючи тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

В обгрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції не враховано, що цивільним процесуальним законом можливість залишення позову без розгляду внаслідок неявки позивача в судове засідання, пов`язується із належним повідомлення позивача про час і місце розгляду справи та неподанням ним заяви про розгляд справи за його відсутності, що є обов`язковими умовами законності відповідного судового рішення. В матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи без участі представника Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант», що підтверджується відбитком штемпеля суду від 28 листопад 2018 року. Використання позивачем права, передбаченого статтею 207 ЦПК України, не може вважатись зловживанням процесуального права, та за відповідних умов суд першої інстанції не був позбавлений можливості розглянути справу по суті, а в разі відсутності таких умов - повинен був мотивувати відповідну позицію.

Вважає, що суд першої інстанції невірно застосував при розгляді позовної заяви Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» та відповідного клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача положення пункту третього частини другої статті 257 ЦПК України, що призвело до порушення норм процесуального права.

У визначений ухвалою суду строк, відповідачка ОСОБА_1 не скористались процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції - частина 3 статті 360 ЦПК України.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи судом повідомлені у встановленому законом порядку.

У відповідності до вимог статті 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант», суд першої інстанції, виходив із того, що належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду позивач повторно не з`явився в судові засідання та від нього не надходила заява про розгляд справи у його відсутності.

Проте до такого висновку суд першої інстанції дійшов з порушенням норм процесуального права.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України позов залишається без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Перевіряючи додержання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства при вирішенні питання про залишення заяви без розгляду з підстави, передбаченої пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, колегією судді встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що цивільна справа за пред`явленим позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» призначалась до розгляду судом неодноразово.

Із встановлених обставин у справі вбачається, що підставою для залишення судом першої інстанції позовної заяви Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» без розгляду стали неявки позивача в судове засідання на 07 травня 2019 року, 17 грудня 2019 року (а.с. 78, 81).

Про розгляд справи на вказані дати судом першої інстанції вжито належних заходів сповіщення позивача. Про отримання позивачем повісток про явку в судові засідання 07 травня 2019 року, 17 грудня 2019 року підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 75, 80).

Зазначені відомості у протоколі судового засідання від 07 травня 2019 року та довідці від 17 грудня 2019 року свідчать про те, що представник позивача Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» в судові засідання не з`явився (а.с. 78, 81).

Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи - пункт третій частини першої статті 257 ЦПК України.

Аналіз процесуальних норм вказує на те, що правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Отже, за приписами зазначених положень ЦПК України суд не може залишити позов без розгляду за наявності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено колегією суддів, що при поданні позовної заяви до суду представником Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» одночасно подана письмова заява про розгляд справи за відсутності позивача, в якій останній підтримав позовні вимоги та не заперечував проти ухвалення заочного рішення (а.с. 53).

За наявності даної заяви виключається можливість застосування судом пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про залишення без розгляду позовної заяви Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування в порядку зворотньої вимоги (регресу) не ґрунтується на вимогах цивільного процесуального законодавства, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

У відповідності до вимог статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням викладеного колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 384 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу Захарчука Андрія Васильовича - представника Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Альфа-Гарант» задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 17 грудня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. При оголошенні вступної та резолютивної частин судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді: