П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2020 року м. Київ

Справа №361/2263/20-ц

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

секретаря: Довгополої А.В.

учасники справи: позивач ОСОБА_1 відповідачі Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович,

ОСОБА_2 , Державне підприємство «Сетам»

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та за апеляційною скарго Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко Івана Павловича на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронних торгів з реалізації арештованого рухомого майна, -

Справа №361/2263/20
№ апеляційного провадження:22-ц/824/8474/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Василишин В.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.
В С Т А Н О В И В:

08 квітня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом, в якому просить визнати недійсними електронні торги з реалізації рухомого майна транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», реєстраційний номер НОМЕР_1 , які відбулися 23 березня 2020 року за лотом № 409927; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 471009 від 23 березня 2020 року, складений за результатами проведення електронних торгів вищевказаного рухомого майна; визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 25 березня 2020 року (виправлений постановою від 27 березня 2020 року), складений приватним виконавцем Київського виконавчого округу Голяченко І.П.

08 квітня 2020 року позивачем також подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просить до вирішення справи по суті заборонити уповноваженим особам державного підприємства «Сетам», а також будь-яким іншим фізичним та юридичним особам, які приймали участь у електронних торгах, що відбулися 23 березня 2020 року по лоту № 409927 та приватному виконавцю Голяченко І.П. вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту № 409927, в тому числі перераховувати стягувачу виконавчого провадження платежі за майно, видавати акти, приймати, оформляти та передавати будь-які документи стосовно предмета цих електронних торгів в тому числі вчиняти дії, пов`язані із державною реєстрацією права власності відносно рухомого майна транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить йому на праві власності, а також не застосовувати заходи зустрічного забезпечення.

Заяву обгрунтовує тим, що реалізація на прилюдних торгах належного позивачу майна прямо впливає на його майнові інтереси як боржника у виконавчому провадженні, оскільки від вартості реалізації майна залежить ціна продажу майна та відповідно те, яка частина боргу буде погашена.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено частково.

Вжито заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Т.П., ОСОБА_2 , державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронних торгів з реалізації арештованого рухомого майна, шляхом:

- заборони державному підприємству «Сетам», приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку Івану Павловичу вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту № 409927 у тому числі перераховувати стягувачу за виконавчим провадженням платежі за майно, видавати акти, приймати, оформляти та передавати будь-які документи стосовно транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», сірого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 24 квітня 2008 року Броварським РЕВ ДА1 при УДАІ ГУМВС України в Київській області;

- заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на рухоме майно будь-які реєстраційні дії, пов`язані з державною реєстрацією прав відносно рухомого майна: транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», сірого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 24 квітня 2008 року Броварським РЕВ ДАІ при УДАІ ГУМВС України в Київській області.

В іншій частині заяви, відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, відповідачі ОСОБА_2 та Приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко І.П. подали апеляційні скарги, в яких посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просять скасувати ухвалу суду першої інстанції про забезпечення позову.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 зазначає про те, що вживаючи заходи забезпечення позову в цій справі, суд виходив з того, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до неможливості виконання рішення в майбутньому або утруднити його виконання, але такий висновок суду є помилковим.

Вживаючи заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії 09 квітня 2020 року на рухоме майно «Hyundai Tucson», сірого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , суд не з`ясував, чи належить майно на праві власності відповідачу на час прийняття ухвали, яка його орієнтована вартість, чи не порушує правило співмірності, чи не вчинені вже дії, на які було вжито заходи, при тому, що станом на 09 квітня 2020 року майно вже перебувало в його володінні.

Також заборона ДП «Сетам», приватному виконавцю Голяченку І.П. вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів електронних торгів у тому числі перераховувати стягувану за виконавчим провадженням платежі за майно, видавати акти, приймати, оформляти та передавати будь-які документи стосовно вищезазначеного транспортного засобу вже після вчинення всіх зазначених дій, свідчать про абсурдність даної заборони. Крім того, позивачу ОСОБА_1 при поданні заяви 08 квітня 2020 року всі ці факти були відомі, що підтверджуються доказами у справі.

Таким чином, судом першої інстанції при постановленні ухвали про забезпечення позову було враховано виключно інтерес позивача.

Приватний виконавець Голяченко І.П., звертаючись до суду з апеляційною скаргою, вказує про те, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що предметом позову є скасування електронних торгів, а не оспорювання визначення вартості описаного майна, яке було передано на електронні торги, а тому забезпечення позову в рамках даного провадження, предметом якого є скасування електронних торгів, в той час, коли обґрунтування забезпечення позову є визначення вартості майна, яке було передано на електронні торги - є необгрунтованим.

Крім того, з огляду на заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та предмет позовної заяви, можна дійти висновку, що позовна заява про забезпечення позову, яка була подана в рамках даної позовної заяви не пов`язані між собою.

В судове засідання учасник справи не з`явилися.

Колегія суддів враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення учасників справи про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ч.1 ст.372 ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст.ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст.14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

За таких обставин, апеляційний суд в складі колегії суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи.

Оскільки справа розглядається за відсутності учасників справи, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч.5 ст.268 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи і перевіривши доводи апеляційних скарг, апеляційний суд в складі колегії суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

08 квітня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом, в якому просить визнати недійсними електронні торги з реалізації рухомого майна транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», реєстраційний номер НОМЕР_1 , які відбулися 23 березня 2020 року за лотом № 409927; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 471009 від 23 березня 2020 року, складений за результатами проведення електронних торгів вищевказаного рухомого майна; визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 25 березня 2020 року (виправлений постановою від 27 березня 2020 року), складений приватним виконавцем Київського виконавчого округу Голяченко Ї.П.

08 квітня 2020 року позивачем також подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просить до вирішення справи по суті заборонити уповноваженим особам державного підприємства «Сетам», а також будь-яким іншим фізичним та юридичним особам, які приймали участь у електронних торгах, що відбулися 23 березня 2020 року по лоту № 409927 та приватному виконавцю Голяченко І.П. вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту№ 409927, в тому числі перераховувати стягувачу виконавчого провадження платежі за майно, видавати акти, приймати, оформляти та передавати будь-які документи стосовно предмета цих електронних торгів в тому числі вчиняти дії, пов`язані із державною реєстрацією права власності відносно рухомого майна транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить йому на праві власності, а також не застосовувати заходи зустрічного забезпечення.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено частково.

Вжито заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П., ОСОБА_2 , державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним електронних торгів з реалізації арештованого рухомого майна, шляхом:

- заборони державному підприємству «Сетам», приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку Івану Павловичу вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту № 409927 у тому числі перераховувати стягувачу за виконавчим провадженням платежі за майно, видавати акти, приймати, оформляти та передавати будь-які документи стосовно транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», сірого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 24 квітня 2008 року Броварським РЕВ ДАІ при УДАІ ГУМВС України в Київській області;

- заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на рухоме майно будь-які реєстраційні дії, пов`язані з державною реєстрацією прав відносно рухомого майна: транспортного засобу марки «Hyundai Tucson», сірого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 24 квітня 2008 року Броварським РЕВ ДАІ при УДАІ ГУМВС України в Київській області.

В іншій частині заяви, відмовлено

Постановляючи оскаржувану ухвалу, та задовольняючи заяву про забезпечення позову частково, суд першої інстанції виходив з того, що співмірність заходів забезпечення позову і заявлених позовних вимог, а також наявність обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а тому дійшов висновку про часткове задоволення даної заяви та заборони ДП «Сетам», приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку І.П., а також органам, які здійснюють реєстрацію речових прав реєстраційні дії, пов`язані із державною реєстрацією речових прав відносно спірного рухомого майна. Разом з тим, вжиття заходу забезпечення позову шляхом заборони будь-яким фізичним та юридичним особам, які приймали участь у електронних торгах вчиняти певні дії щодо предмету продажу, є необгрунтованим.

Проте, колегія суддів не може погодитись в повній мірі з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до 4.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до положень ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до 4.2 ст. 150 ЦПК України суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Як убачається з виділених матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 в обґрунтування своєї заяви про забезпечення позову посилався на те, що реалізація на прилюдних торгах належного позивачу майна прямо впливає на його майнові інтереси як боржника у виконавчому провадженні, оскільки від вартості реалізації майна залежить ціна продажу майна та відповідно те, яка частина боргу буде погашена.

Разом з тим, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що предметом позову є скасування електронних торгів, а не оспорювання визначення вартості описаного майна, яке було передано на електронні торги, а тому забезпечення позову в рамках даної справи, предметом якого є скасування електронних торгів, в той час коли в обґрунтування забезпечення позову є визначення вартості майна, яке було передано на електронні торги.

Як убачається з матеріалів справи, 23 березня 2020 року згідно внесеного гарантійного внеску у розмірі 6 828,50 (квитанція від 23.03.2020 № ID НОМЕР_4) ОСОБА_2 був зареєстрований та прийняв участь у електронних торгах транспортного засобу Hyundai Tucson, 2008 року випуску № кузова НОМЕР_3 , ДНЗ: НОМЕР_1 . На підставі Протоколу №471009 від 23 березня 2020 року ДП «СЕТАМ» ОСОБА_2 визнано переможцем торгів. Згідно вимоги даного протоколу до 06 квітня 2020 року суму в розмірі 153 102.95 грн. необхідно було перерахувати на рахунок продавця, а суму розмірі 1 229,55 грн, в тому числі ПДВ 20% на рахунок організатора торгів. ОСОБА_2 на підставі квитанцій №0.0..1 від 24.03.2020 та №0.0..1 від 24.03.2020 всі зазначені кошти були перераховані.

Приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. було прийнято Акт про реалізацію предмета іпотеки від 25.03.2020 зі змінами згідно Постанови про внесення змін (виправлення технічної помилки) до Акту про реалізацію предмета іпотеки від 27.03.2020 року, Постанову про припинення розшуку майна боржника від 25 березня 2020 року та Постанову про зняття арешту з майна від 25 березня 2020 року.

Враховуючи всі необхідні дії, 31 березня 2020 року на підставі акту видачі майна переможцю електронних торгів ОСОБА_2 прийняв майно: Hyundai Tucson, 2008 року випуску №кузова НОМЕР_3 , ДНЗ: НОМЕР_1 у своє володіння та користування, як власник зазначеного майна.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про вжиття заходів забезпечення позову є передчасним та необґрунтованим, оскільки суд не здійснив оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів, не пересвідчився, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір, жодним чином не обґрунтував необхідність вжиття таких заходів та прийшов до помилкового висновку про необхідність вживання заходів забезпечення позову шляхом заборони вчиняти певні дії на майно, яке належить не позивачу ОСОБА_1 , а іншій особі.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_2 , Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченко Івана Павловича - задовольнити.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 квітня 2020 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом 30 днів до Верховного Суду з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна