Номер провадження 2/754/2617/20
26 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого - судді Галась І.А.
при секретарі - Гергель В.А.
у відсутності сторін
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,
Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.
Вимоги позову обґрунтовано наступним.
Вона, ОСОБА_1 з 2003 року по 2009 рік перебувала в шлюбі з ОСОБА_2 . В шлюбі народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вказано, що шлюб з Відповідачем було розірвано, актовий запис про розірвання шлюб №470 від 19.05.2009 року. Після розірвання шлюбу донька залишилась проживати з нею, а з Відповідача на її користь на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було стягнуто аліменти у розмірі ј частини всіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи від дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття.
Вказує, що починаючи від дня пред`явлення до виконання виконавчого листа Деснянського районного суду м. Києва №2-6272 від 19.12.2008 року, Відповідач сплачував аліменти не повністю, внаслідок чого станом на 27.09.2019 року у Відповідача утворилась заборгованість зі сплати аліментів на утримання доньки, загальний розмір склав 162781,00 грн., яка станом на даний час не повернута.
Посилаючись на ч. 1 ст. 196 СК України, Позивач зазначає, що за прострочення сплати аліментів Відповідачем на утримання доньки з жовтня 2008 року по 23 жовтня 2019 року пеня від суми заборгованості 162781,00 грн. становить 2500540,80 грн., однак, враховуючи вимоги ст. 196 СК України, про те, що пеня не може перевищувати розміру заборгованості, то розмір пені Позивач визначає в сумі боргу, а саме 162781,00 грн.
Посилаючись на викладені обставини справи, просить суд: стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 162781,00 грн.
Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно до ч. 1ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин.
Згідно з правилами ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначена справа є малозначною, як справа незначної складності, враховуючи, що ціна позову в цій справі не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 07 листопада 2019 року прийнято до розгляду справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання по справі.
Позивач до початку судового засідання подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити.
Відповідач до судового засідання не з`явився. Відповідачу надіслана судова повістка відповідно до ст.128-130 ЦПК України за місцем реєстрації, рекомендованим поштовим відправленням про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомлено. Поштова кореспонденція, надіслана відповідачу в порядку ст. 130 ЦПК України не вручена з відміткою - «за закінченням встановленого строку зберігання».
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Згідно з ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки
Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.
Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що сторони будучи повідомлені належним чином про день та час судового засідання, не з`являлись в судове засідання, враховуючи тривалість розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін.
Відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши письмові докази, з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, прийшов таких висновків.
Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до вимог ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Вимогами ст.10 ЦПК України передбачено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч. 4 ст. 55, ст. 124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст. 13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.
Суд в межах заявлених позовних вимог (стаття 13 ЦПК України) та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, батьками неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є батько ОСОБА_2 мати - ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис про народження №1675 (а.с.11).
Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеного державним виконавцем Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції в м. Києві - згідно виконавчого листа Деснянського районного суду м. Києва №2-6272 від 19.12.2008 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у розмірі ј частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму на доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 до досягнення дитиною повноліття, загальний розмір заборгованості станом на 27.09.2019 року становить 162781 грн.
Статтею 180 Сімейного кодексу України (далі СК України) встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.
Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.
За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України).
Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.
Згідно з ч.1 ст.196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання.
Разом з тим, відповідач в судове засідання не з`явився, доказів в порядку ст.ст. 76 - 81 ЦПК України про те, що заборгованість по аліментах утворилась з незалежних від нього причин, суду не надав, доводів позивачки не спростував.
А відтак, суд дійшов висновку про те, що позивач має право на стягнення пені за прострочення сплати відповідачем аліментів.
Оскільки зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, то при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.
Такий правовий висновок, викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 572/1762/15-ц від 25 квітня 2018 року та у справі № 333/6020/16-ц від 03 квітня 2019 року.
При розрахунку пені за заборгованістю за аліментами необхідно виходити із положень, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.
У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.
Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.
Згідно ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд не погоджується з розрахунком позивачки щодо визначення пені за прострочення сплати аліментів та робить свій розрахунок, згідно якого розмір неустойки (пені) по аліментах необхідно розраховувати наступним чином (сума заборгованості * 1% * кількість днів в місяці):
за жовтень 2008 року розмір неустойки (пені) становить - 248,93 грн.;
за листопад 2008 року розмір неустойки (пені) становить - 235,50 грн.;
за грудень 2008 року розмір неустойки (пені) становить - 182,05 грн.;
Разом за 2008 рік розмір неустойки (пені) становить 666,48 грн.
за січень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 123,53 грн.;
за лютий 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 116,48 грн.;
за березень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 147,32 грн.;
за квітень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 146,02 грн.;
за травень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 144,61 грн.;
за червень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 156,22 грн.;
за липень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 164,30 грн.;
за серпень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 149,26 грн.;
за вересень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 153,75 грн.;
за жовтень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 156,86 грн.;
за листопад 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 146,55 грн.;
за грудень 2009 року розмір неустойки (пені) становить - 192,51 грн.;
Разом за 2009 рік розмір неустойки (пені) становить 1797,41 грн.
за січень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 137,09 грн.;
за лютий 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 127,54 грн.;
за березень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 168,02 грн.;
за квітень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 153,82 грн.;
за травень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 162,20 грн.;
за червень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 179,32 грн.;
за липень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 184,45 грн.;
за серпень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 172,90 грн.;
за вересень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 171,52 грн.;
за жовтень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 180,88 грн.;
за листопад 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 181,27 грн.;
за грудень 2010 року розмір неустойки (пені) становить - 230,48 грн.;
за січень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 174,68 грн.;
за лютий 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 164,85 грн.;
за березень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 208,78 грн.;
за квітень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 204,15 грн.;
за травень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 206,22 грн.;
за червень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 217,35 грн.;
за липень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 230,25 грн.;
за серпень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 221,34 грн.;
за вересень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 215,40 грн.;
за жовтень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 226,92 грн.;
за листопад 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 222,60 грн.;
за грудень 2011 року розмір неустойки (пені) становить - 280,47 грн.;
Разом за 2011 рік розмір неустойки (пені) становить 2573,01 грн.
за січень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 228,47 грн.;
за лютий 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 225,18 грн.;
за березень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 261,71 грн.;
за квітень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 254,40 грн.;
за травень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 253,34 грн.;
за червень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 257,10 грн.;
за липень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 271,25 грн.;
за серпень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 261,25 грн.;
за вересень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 254,40 грн.;
за жовтень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 270,32 грн.;
за листопад 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 261,60 грн.;
за грудень 2012 року розмір неустойки (пені) становить - 323,02 грн.;
Разом за 2012 рік розмір неустойки (пені) становить 3122,04 грн.
за січень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 260,47 грн.;
за лютий 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 244,16 грн.;
за березень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 294,34 грн.;
за квітень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 284,92 грн.;
за травень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 295,50 грн.;
за червень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 293,02 грн.;
за липень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 312,94 грн.;
за серпень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 297,21 грн.;
за вересень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 282,52 грн.;
за жовтень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 297,60 грн.;
за листопад 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 286,65 грн.;
за грудень 2013 року розмір неустойки (пені) становить - 342,39 грн.;
Разом за 2013 рік розмір неустойки (пені) становить 3491,72 грн.
за січень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 277,68 грн.;
за лютий 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 264,39 грн.;
за березень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 318,75 грн.;
за квітень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 313,65 грн.;
за травень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 315,58 грн.;
за червень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 316,87 грн.;
за липень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 344,02 грн.;
за серпень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 319,84 грн.;
за вересень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 312,15 грн.;
за жовтень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 327,59 грн.;
за листопад 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 322,05 грн.;
за грудень 2014 року розмір неустойки (пені) становить - 404,08 грн.;
Разом за 2014 рік розмір неустойки (пені) становить 3836,65 грн.
за січень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 324,33 грн.;
за лютий 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 342,93 грн.;
за березень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 396,49 грн.;
за квітень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 409,20 грн.;
за травень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 397,65 грн.;
за червень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 418,42 грн.;
за липень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 441,75 грн.;
за серпень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 419,19 грн.;
за вересень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 417,75 грн.;
за жовтень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 454,38 грн.;
за листопад 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 441,67 грн.;
за грудень 2015 року розмір неустойки (пені) становить - 564,66 грн.;
Разом за 2014 рік розмір неустойки (пені) становить 5028,42 грн.
за січень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 459,26 грн.;
за лютий 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 484,73 грн.;
за березень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 555,21 грн.;
за квітень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 527,10 грн.;
за травень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 533,20 грн.;
за червень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 551,25 грн.;
за липень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 577,29 грн.;
за серпень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 572,41 грн.;
за вересень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 562,87 грн.;
за жовтень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 585,20 грн.;
за листопад 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 585,60 грн.;
за грудень 2016 року розмір неустойки (пені) становить - 766,78 грн.;
Разом за 2016 рік розмір неустойки (пені) становить 6760,90 грн.
за січень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 565,13 грн.;
за лютий 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 548,24 грн.;
за березень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 698,27 грн.;
за квітень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 659,10 грн.;
за травень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 663,24 грн.;
за червень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 681,82 грн.;
за липень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 729,43 грн.;
за серпень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 703,15 грн.;
за вересень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 706,72 грн.;
за жовтень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 732,68 грн.;
за листопад 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 723,22 грн.;
за грудень 2017 року розмір неустойки (пені) становить - 932,71 грн.;
Разом за 2017 рік розмір неустойки (пені) становить 8343,71 грн.
за січень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 749,27 грн.;
за лютий 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 708,68 грн.;
за березень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 882,57 грн.;
за квітень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 836,25 грн.;
за травень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 874,66 грн.;
за червень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 866,47 грн.;
за липень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 917,29 грн.;
за серпень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 903,57 грн.;
за вересень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 871,05 грн.;
за жовтень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 918,37 грн.;
за листопад 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 892,27 грн.;
за грудень 2018 року розмір неустойки (пені) становить - 1127,31 грн.;
Разом за 2018 рік розмір неустойки (пені) становить 10 547,76 грн.
за січень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 908,37 грн.;
за лютий 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 875,91 грн.;
за березень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1101,04 грн.;
за квітень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1040,07 грн.;
за травень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1019,66 грн.;
за червень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1023,75 грн.;
за липень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1104,29 грн.;
за серпень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 1104,29 грн.;
за вересень 2019 року розмір неустойки (пені) становить - 961,80 грн.
Разом за 2019 рік розмір неустойки (пені) становить 9139,18 грн.
Отже, загальна сума пені за порушення ОСОБА_2 аліментних зобов`язань становить 46 120,51 грн.
Суд, здійснивши розрахунок пені, дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, а саме: з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка від суми несплачених аліментів в розмірі 46 120,51 грн.
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.
Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача, яка на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» при подачі позову звільнена від сплати судового збору, тому відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави.
На підставі викладеного, ст.ст.7, 20, 180, 196 СК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 82, 89, 141, 258-259, 263, 264, 265,268, 273,280-284 354 ЦПК України, -,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 46 120,51 грн. за період з жовтня 2008 року по 27 вересня 2019 року.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.