РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2020 року

м. Рівне

Справа № 569/19389/17

Провадження № 22-ц/4815/973/20

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Гордійчук С.О.,

суддів: Шимківа С.С., Ковальчук Н.М.,

учасники справи:

позивач - заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Рівненської міської ради,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 , підписану її представником ОСОБА_2 на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 24 червня 2020 року в складі судді Харечка С.П., проголошене в 9 год. 08 хв. в м. Рівне, повне судове рішення складено 30 червня 2020року, у справі №

в с т а н о в и в:

14 грудня 2017 року до суду звернувся заступник керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Рівненської міської ради із позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків у формі упущеної вигоди, в якій урахування заяви про зменшення розміру позовних вимоги просить суд стягнути упущену вигоду, спричинену не укладенням договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м.Рівне в сумі 42960, 31 грн. та судові витрати.

Позов мотивований тим, що Рівненською місцевою прокуратурою при опрацюванні відомостей Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради та Управління ДАБІ у Рівненській області, виявлено ряд завершених об`єктів будівництва на території міста Рівне, які не залучені до пайової участі в розвитку інфраструктури міста. Зокрема, відповідно до листа Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради №01-11/2254 від 30.11.2017 року ОСОБА_1 як замовник будівництва не сплатила пайовий внесок у розмірі 42 960 грн. 31 коп.

Зазначає, що 30.04.2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ 18 про початок виконання будівельних робіт, об`єкт - будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , замовником якого є ОСОБА_1 . В подальшому Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - Інспекція) 16.12.2014 зареєстровано декларацію РВ 92 про готовність вказаного вище об`єкта до експлуатації.

Вказує, що рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного (далі - Порядок), відповідно до п. 1.8 якого, обумовлення Рівненською міською радою або Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради у своєму рішенні (щодо відведення земельної ділянки під забудову чи надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки) про зобов`язання фінансового характеру щодо пайової участі є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі.

Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради 15.04.2013 за №01-М/46 ОСОБА_1 видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . Пунктом 13 вказаних містобудівних умов і обмежень передбачено необхідність замовнику укласти договір на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста до прийняття об`єкта в експлуатацію.

Разом з тим, ОСОБА_1 з відповідною заявою до Рівненської міської ради чи до Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не зверталась та відповідний договір пайової участі не укладала.

Враховуючи викладене та той, факт, що у строк, визначений чинним законодавством ОСОБА_1 не виконала зобов`язання та не уклала договір з Рівненською міською радою на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста та, відповідно, не сплатила 42960 грн. 31 коп. пайової участі у розвитку інфраструктури міста Рівного, то вказані кошти підлягають з неї стягненню у судовому порядку.

Рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 24 червня 2020 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Рівненської міської ради упущену вигоду, спричинену не укладенням договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури в сумі 42960,31 гривень та понесені судові витрати у сумі по сплаті судового збору у сумі 1600грн.

Рішення місцевого суду мотивоване тим, що позов було заявлено саме про відшкодування передбачених у пункті 2 частини другої статті 22 ЦК України збитків у вигляді упущеної вигоди, яку позивач мав реально одержати у випадку укладення вищевказаного договору про пайову участь. На спірні правовідносини поширюється норма статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, які зобов`язують відповідачку укласти вказаний договір. Не виконання ОСОБА_1 встановлених законом обов`язків є підставою для стягнення з неї збитків у заявленому розмірі.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 вважає рішення суду таким, що постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що згідно положень ст.40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту повинен укладатись із замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію і саме він є підставою для сплати таких коштів.

Вважає, що в зв`язку з не укладенням договору про пайову участь, між сторонами не виникло зобов`язальних правовідносин, а тому з боку ОСОБА_1 відсутні будь-які правопорушення прав та інтересів позивача, що можуть бути підставою для стягнення з неї збитків в порядку ст.ст.22,1166 ЦК України.

З покликанням на правові позиції, що містяться у постановах Верховного Суду України від 6.09.2017 року у справі №908/100/16, від 13.09.2017 року у справі 908/378/, від 11.10.2017 року у справі №908/61085/15, від 11.10.2017 року у справі №908/6322/15, доводить, що оскільки договір про пайову участь не укладений, розмір та строк сплати пайової участі не встановлений, то обов`язок щодо сплати не витікає ні з договору, ні з закону та підстави для стягнення збитків відсутні.

Зазначає, що позивачем не надано доказів та не доведено того, що одержання доходів безпосередньо від ОСОБА_1 та у визначеному позивачем розмірі було за планове у бюджеті м.Рівного на відповідні роки; що він міг і повинен був отримати зазначені доходи від відповідача в розмірі 46290,31грн. і тільки дії відповідачки стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати вказаний прибуток.

Вказує, що при ухвалення рішення судом не враховано сплачені відповідачкою 10 тис.грн. для будівництва зливної каналізації, яка в подальшому була прийнята в комунальну власність територіальної громади м.Рівного та 150тис.грн. на будівництво трансформаторної підстанції, не враховано, що на час ухвалення судом рішення скасовано міською радою своє рішення №2703 «Про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Рівного» від 27.12.2012 року.

Крім цього вважає, що позивачем пропущено строк позовної давності, так як декларація про готовність об`єкта до експлуатації подана 11.12.2014 року, а позов прокуратурою заявлено 17.12.2017 року.

Відзив на апеляційну скаргу учасники справи не подали.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зважаючи на те, що справа є малозначною, її розгляд здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.

Згідно із ч. 1ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

30.04.2013 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ 18 про початок виконання будівельних робіт, об`єкт - будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , замовником якого є ОСОБА_1 .

В подальшому Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 16.12.2014 року зареєстровано декларацію РВ 92 про готовність вказаного вище об`єкта до експлуатації.

Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради 15.04.2013 року за №01-М/46 ОСОБА_1 видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 13 вказаних містобудівних умов і обмежень передбачено необхідність замовнику укласти договір на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста до прийняття об`єкта в експлуатацію.

Рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, відповідно до п. 1.8 якого, обумовлення Рівненською міською радою або Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради у своєму рішенні (щодо відведення земельної ділянки під забудову чи надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки) про зобов`язання фінансового характеру щодо пайової участі є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі.

Відповідно до п.5 рішення Рівненської міської ради №2703 від 27.12.2012 та п. 2.4 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, пайову участь замовника в розвитку інфраструктури міста Рівного (у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта) для будівництва житла затверджено у розмірі 1,5 відсотки, що відповідає положенням Закону.

ОСОБА_1 з відповідною заявою до Рівненської міської ради чи до Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не зверталась та відповідний договір пайової участі не укладала.

Сторонами не заперечується, що загальна кошторисна вартість житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 не визначена, тому розмір пайової участі, що підлягає перерахуванню до місцевого бюджету визначений відповідно п.3 вищевказаного Порядку, становить 42 960,31грн., виходячи із площі об`єкта будівництва (590,4), із застосуванням нормативу для одиниці створеної потужності, затвердженої рішенням міської ради (5227грн.), з врахуванням витрат, пов`язаних з придбанням земельної ділянки (222000грн.), та відсотку ( 1,5%).

За змістом статей 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, врегульовані правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні.

Обов`язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту передбачений частиною другою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (частина перша статті 40).

У частині дев`ятій статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Як вірно встановлено судом першої інстанції згідно декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої 16.12.2014 року управлінням ДАБІ у Рівненській області за № РВ 92 ОСОБА_1 є замовником будівництва індивідуального житлового будинку, загальною площею 590,4 кв. м, що розташований на АДРЕСА_1 .

Між сторонами у справі договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Рівнеа укладено не було, і відповідачка заперечує наявність у неї зобов`язань перед позивачем саме з посиланням на те, що між ними не існує жодних договірних правовідносин.

Відповідно до частини четвертої статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Цивільні обов`язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України).

ОСОБА_1 є особою, щодо якої законом встановлено обов`язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території (стаття 144 Конституції України).

Відповідно до частини першої статті 73 Закону України «Про місцеве самоврядування» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної в місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

На виконання вимог наведених норм рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, який визначає умови та встановлює процедуру залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури замовниками будівництва на території м. Рівного.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку його дія поширюється на замовників будівництва, які здійснюють будівництво та території м.Рівного, за винятком, визначених п.1.5 цього Порядку.

Згідно із частиною третьою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Пайова участь замовника полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до міського бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури м. Рівного згідно з договором (пункт 2.1 Порядку).

Відповідно до пункту 3.1 Порядку договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Рівного укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до Рівненської міської ради про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Отже, обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту законом покладено саме на замовника такого будівництва.

Відповідачка договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Рівного не підписала і тому не виконала обов`язок пайової участі до введення об`єкта будівництва до експлуатації, встановлений законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України). Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства (частина третя статті 11 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку

Отже, відповідно до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» між сторонами виникли правовідносини, які є зобов`язальними.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).

Пункт 4 частини першої статті 611 ЦК України визначає правові наслідки порушення зобов`язання, встановлені договором або законом - відшкодування збитків.

Згідно із частинами першою, другою статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

ОСОБА_1 не уклала договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Рівного, що свідчить про її бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору.

Отже, неправомірна бездіяльність відповідачки щодо її обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до управління містобудування та архітектури виконкому Рівненської міськради із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Рівненська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів.

Тому суд першої інстанції, дійшов правильного висновку, що у зв`язку з неправомірною бездіяльністю відповідача Рівненська міська рада недоотримала кошти на розвиток інфраструктури міста, доводи апеляційної скарги в цій частині їх не спростовують.

Подібні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18), у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 619/4117/14-ц (провадження № 61-14648св18), у постанові Верховного Суду від 17 травня 2019 року у справі № 920/403/18.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною 5 статті 30 встановлено, що якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об`єкти передаються у комунальну власність.

Аналогічне положення передбачає і Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного.(п.2.2,п.4.4).

Відповідно до технічних умов приєднання, яке не є стандартним, до електричних мереж установок №268-13-ЦО-Рвм від 17.09.2013 року для підключення житлового будинку ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 потрібно виконати наступні вимоги:

-запроектувати і побудувати ЛЕП 0,4кВ від РУ-0,4кВ ТП-2019 до ввідного розподільчого пристрою (ВРП) житлового будинку. Марку, перетин кабеля (провода), спосіб і трасу прокладання визначити проектом;

-в РУ-0,4 кВ ТП-219 встановити комутаційний апарат необхідної потужності тощо

Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартість будівництва зовнішнього електропостачання житлового будинку ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 станом на 10.07.2013 року становить 26 281грн. з ПДВ. (а.с.78-83)

Відповідачкою також надані документи будівництва мережі зовнішнього електропостачання (резервної лінії). Так, відповідно до локального кошторису на зовнішнє електропостачання житлового будинку ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 станом на 10.07.2013 року становить 91074 грн. з ПДВ.(а.с.85-88)

Той факт, що позивачка при здійсненні будівництва збудувала поза межами своєї ділянки лінію електропередач - у даному випадку не має юридичного значення, оскільки ці витрати згідно діючого Порядку не враховуються при сплаті пайової участі.

Що стосується доводів скарги про понесення відповідачкою витрат на будівництво зливної каналізації, яка в подальшому була прийнята в комунальну власність територіальної громади м.Рівного є недоведеними, оскільки належних доказів на підтвердження вказаної обставини не надано.

Отже, колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про зменшення розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту на суму кошторисної вартості збудованих інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури (будівництво самопливної каналізації та лінії електропередач) поза межами забудовуваної земельної ділянки на загальну суму 160 тис. грн.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно встановив наявні у справі обставини, у результаті чого дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення позову прокурора.

Що розподілу судових витрат.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 3.08.2020 року відстрочено ОСОБА_3 . Сплату судового збору при подачі апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі.

В зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги та на підставі ч.1 та ч.13 ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідачки на користь Державного бюджету України судовий збір у сумі 2400 грн.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , підписану її представником ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 24 червня 2020 року залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір за подачу апеляційної скарги у сумі 2400 (дві тисячі чотириста ) грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини третьої статті 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлено 06 жовтня 2020 року.

Судді: Гордійчук С.О.

Ковальчук Н.М.

Шимків С.С.