Справа № 303/1280/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

29 вересня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Кожух О.А.,

суддів Джуги С.Д., Куштана Б.П.,

за участі секретаря Кухта М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 та Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 грудня 2019 року (головуючий суддя Монич В.О.) у справі за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Мукачівської міської ради, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_1 про скасування реєстрації речового права та визнання правочину недійсним,-

в с т а н о в и в :

У березні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до виконавчого комітету Мукачівської міської ради, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_1 про скасування реєстрації права власності на квартиру, визнання недійсними електронних торгів, результати яких оформлені протоколом, визнання недійсним договору купівлі продажу квартири.

Позовні вимоги мотивовано тим, що рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 у справі № 303/7768/13-ц позов ПАТ «Дельта Банк» в особі представника ТОВ «Колекторська компанія «Вердикт» до ОСОБА_2 , Державної реєстраційної служби України - задоволено частково. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №1 від 15.02.2007 у сумі 26 579,72 доларів США, що еквівалентно 212 595,58 грн, звернуто стягнення на квартиру загальною площею 42,7 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом передачі її у власність ПАТ «Дельта Банк» на підставі договору іпотеки від 15.02.2007, укладеного між АКІБ «Укрсиббанк» і ОСОБА_2 . У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 29.05.2017 у справі № 303/7768/13-ц виправлено описку, а саме - у мотивувальній та резолютивній частинах рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 виправлено адресу знаходження предмета іпотеки - номер будинку та квартири з АДРЕСА_2 .

На підставі вказаного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 та ухвали цього ж суду від 29.05.2017 за ПАТ «Дельта Банк» 29.06.2017 було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_3 . Реєстрацію права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно здійснено державним реєстратором виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Робертом Васильовичем, згідно витягу індексний номер 91135987, дата формування 04.07.2017, номер запису про право власності 21220536, реєстраційний номер нерухомого майна 104.

04.01.2018 проведено електронні торги з продажу вищевказаної квартири (лот F11G2016), результати якого оформлені протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b, у яких прийняло участь 4 учасники, де переможцем став ОСОБА_1 , який придбав майно за 280001,00 грн.

31.01.2018 між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу квартири, що продана на аукціоні, за адресою в АДРЕСА_3 .

ОСОБА_2 зазначала, що державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ПАТ «Дельта Банк» здійснено незаконно, а тому подальший продаж банком квартири ОСОБА_1 є також незаконним. Вказувала у позовній заяві, зокрема, що право власності на нерухоме майно протиправно було зареєстровано з порушенням вимог законодавства, державним реєстратором не перевірено чи на правовідносини не поширюється дія Закону № 1304-VII України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», при тому, що кредит було надано в іноземній валюті на споживчі цілі. Крім того згідно протоколу торгів (аукціону) покупець, що став переможцем мав сплатити 280001 грн, однак згідно договору купівлі-продажу квартири від 31.01.2018 покупцем було сплачено вартість 271 711 грн, котра є неповною.

06.03.2019 ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , подала заяву про збільшення позовних вимог, у якій заявила вимогу поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності за ОСОБА_2 код НОМЕР_1 речове право, право власності на об`єкт житлової нерухомості квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968 підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу від 15.02.2007 №676, посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В.

19.09.2019 ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , подала заяву про збільшення позовних вимог, у якій заявила вимогу витребувати від ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 нерухоме майно, об`єкт житлової нерухомості, квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968, яка до 04.07.2017 була зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 15.02.2006 №676, посвідченого нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В. (т. 2 а.с. 11).

Вказувала на те, що відпала правова підстава реєстрації права власності за ПАТ «Дельта Банк» - рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 (з внесеними виправленнями ухвалою цього суду від 29.05.2017), на підставі якого у 2017 році відбулася реєстрація речового права, скасовано постановою Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018 та у задоволенні позовних вимог ПАТ «Дельта Банк» щодо передачі у власність квартири в АДРЕСА_1 відмовлено (т. 1 а.с.144-147). У зв`язку з цим ПАТ «Дельта Банк» не було власником, не мало права продавати спірну квартиру, а отже, подальше відчуження квартири з електронних торгів та укладення договору купівлі-продажу здійснено незаконно.

Посилаючись на дані обставини, позивач загалом остаточно просила:

1) визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 35977533 від 04.07.2017 16:04:56 державного реєстратора виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Роберта Васильовича про реєстрацію за ПАТ Дельта Банк права власності на нерухоме майно об`єкт житлової нерухомості квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104;

2) визнати недійсними електронні торги від 04.01.2018 проведені на сайті dgf.prozorro.sale результати яких оформлені протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b, переможцем яких став ОСОБА_1 ;

3) визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири в АДРЕСА_1 укладений 31.01.2018 року в м.Києві між ПАТ Дельта Банк та ОСОБА_1 , який посвідчено нотаріально приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антіповою І.В. у реєстрі за №128;

4) поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності за ОСОБА_2 право власності на об`єкт житлової нерухомості квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968 підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу від 15.02.2007 №676, посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В.;

5) витребувати від ОСОБА_1 , на користь ОСОБА_2 нерухоме майно квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968 яка до 04.07.2017 року була зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 15.02.2006 №676, посвідченого нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 17.12.2019 позов ОСОБА_2 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 35977533 від 04.07.2017 16:04:56 державного реєстратора виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Роберта Васильовича про реєстрацію за ПАТ Дельта Банк речового права, права власності на нерухоме майно об`єкт житлової нерухомості квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104.

Визнано недійсними електронні торги від 04.01.2018 проведені на сайті dgf.prozorro.sale результати яких оформлені протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b переможцем яких став ОСОБА_1 код НОМЕР_2 .

Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири в АДРЕСА_1 укладений 31.01.2018 в м.Києві між ПАТ Дельта Банк та ОСОБА_1 , який посвідчено нотаріально приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антіповою І.В. у реєстрі за №128.

Поновлено у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності за ОСОБА_2 право власності на об`єкт житлової нерухомості квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968 підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу від 15.02.2007 №676, посвідчений нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В.

Витребувано від ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 нерухоме майно, об`єкт житлової нерухомості, квартиру в АДРЕСА_1 , реєстраційний номер нерухомого майна 104, РПВН 17264968 яка до 04.07.2017 була зареєстрована за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 15.02.2006 №676, посвідченого нотаріально приватним нотаріусом Мукачівського міського нотаріального округу Ришкович О.В.

На це рішення суду подали апеляційні скарги ОСОБА_1 та ПАТ «Дельта Банк».

Апеляційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що місцевий суд безпідставно прийняв заяви про збільшення позовних вимоги від 06.03.2019 та від 19.09.2019; до заяв не було додано доказів надіслання іншим учасникам справи; їх не було вручено ОСОБА_1 ; такі заяви від 06.03.2019 та від 19.09.2019 підписані ОСОБА_3 , який не має повноважень на ведення справи, оскільки ордер не передбачає представництво позивача ОСОБА_2 в Мукачівському міськрайонному суді; на правовідносини не поширюється дія Закону № 1304-VII України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки спірна квартира не використовувалася ОСОБА_2 як місце постійного проживання; ОСОБА_1 вказує на добросовісність його дій як покупця майна на електронному аукціоні, посилаючись на постанову Великої палати Верховного Суду від 23.10.2019 № 922/3537/17; зазначає про неможливість одночасної віндикації та оскарження договорів (постанова Верховного Суду України від18.01.2017 № 640/10207/15-ц). та про те, що належним способом захисту є тільки віндикація, а не оскарження договорів (постанова Верховного Суду України від 30.11.2016 № 756/14448/14-ц); витребування майна від ОСОБА_1 як добросовісного набувача є надмірним тягарем для нього (постанова Великої палати Верховного Суду від20.03.2019 № 521/8368/15-ц); місцевий суд, визнаючи недійсним та скасовуючи договір купівлі-продажу квартири, не врахував, що такі вимоги є взаємовиключними та порушив норми матеріального права.

Апеляційна скарга ПАТ «Дельта Банк» мотивована тим, що державний реєстратор виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Р.В. правомірно здійснив реєстрацію права власності на спірну квартиру за ПАТ «Дельта Банк», оскільки на час її здійснення були чинними рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 та ухвала цього ж суду від 29.05.2017; постанова Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018, якою було скасовано рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014, оскаржена ОСОБА_1 у касаційному порядку, а ухвалою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 31.01.2019 відкрито касаційне провадження та зупинено дію постанови Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018 до закінчення касаційного розгляду справи; електронні торги проведено з дотриманням вимог законодавства, а договір купівлі-продажу квартири укладено правомірно; вважає безпідставною вимогу про витребування квартири.

ОСОБА_2 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 у відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , просить подану апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, позицію ОСОБА_1 та представника позивача ОСОБА_3 , перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційних скарг, вважає, що такі підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ч.ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону судове рішення у повній мірі не відповідає.

Встановлено та з матеріалів справи вбачається, що рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 у справі № 303/7768/13-ц позов ПАТ «Дельта Банк» в особі представника ТОВ «Колекторська компанія «Вердикт» до ОСОБА_2 , Державної реєстраційної служби України задоволено частково. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №1 від 15.02.2007 у сумі 26 579,72 доларів США, що еквівалентно 212 595,58 грн, звернуто стягнення на квартиру загальною площею 42,7 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом передачі її у власність ПАТ «Дельта Банк» на підставі договору іпотеки від 15.02.2007, укладеного між АКІБ «Укрсиббанк» і ОСОБА_2 . У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 29.05.2017 у справі № 303/7768/13-ц виправлено описку, а саме у мотивувальній та резолютивній частинах рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 виправлено адресу знаходження предмета іпотеки, а саме номер будинку та квартири з 18/11 на АДРЕСА_1 .

На підставі вказаного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 та ухвали цього ж суду від 29.05.2017 за ПАТ «Дельта Банк» 29.06.2017 було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_3 . Реєстрацію права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно здійснено державним реєстратором виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Робертом Васильовичем, згідно витягу індексний номер 91135987, дата формування 04.07.2017, номер запису про право власності 21220536, реєстраційний номер нерухомого майна 104.

04.01.2018 проведено електронні торги (аукціон) з продажу вищевказаної квартири (лот F11G2016), результати якого оформлені протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b, у яких прийняло участь 4 учасників, де переможцем став ОСОБА_1 , який придбав майно за 280001,00 грн.

31.01.2018 між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу квартири, що продана на аукціоні, за адресою в АДРЕСА_3 .

У подальшому рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 (з внесеними виправленнями ухвалою цього суду від 29.05.2017), на підставі якого у 2017 році відбулася реєстрація речового права власності за ПАТ «Дельта Банк», скасовано постановою Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018 у справі № 303/7768/13-ц та у задоволенні позовних вимог ПАТ «Дельта Банк» щодо звернення стягнення на предмет іпотеки, шляхом передачі у власність квартири в АДРЕСА_1 відмовлено (т. 1 а.с.144-147).

Постановою Верховного суду у складі третьої палати Касаційного цивільного суду від 04.08.2020 у справі № 303/7768/13-ц касаційні скарги ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 залишено без задоволення. Постанову Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018 залишено без змін.

Таким чином, правова підстава набуття ПАТ «Дельта Банк» права власності на квартиру - відпала.

Статтею 650 ЦК України встановлено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

У частинах першій, четвертій статті 656 ЦК України зазначено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. До договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Згідно зі статтею 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на торгах (аукціонах) є різновидом договору купівлі-продажу.

Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Така угода купівлі-продажу може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1 - 3 та 6 статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Разом з цим слід зазначити, що за змістом статті 658 ЦК України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина 1 статті 658 ЦК України).

Оскільки правова підстава реєстрації права власності за ПАТ «Дельта Банк» відпала, останнє не було її власником, не мало права продавати спірну квартиру, а отже відчуження квартири з електронних торгів (аукціону) та укладення договору купівлі-продажу здійснено незаконно.

Усупереч положенням норм матеріального права ПАТ «Дельта Банк» (за відсутності волі власника ОСОБА_2 ) відчужило спірне майно на підставі оспорюваного договору купівлі-продажу, укладеного з ОСОБА_1 за результатом проведення оспорюваних електронних торгів (аукціону), тобто відчужило майно безпідставно.

Позивач ОСОБА_2 , як власник спірного майна одночасно заявила, зокрема, вимоги про визнання недійсними електронних торгів (аукціону) та укладеного між відповідачами внаслідок їх проведення договору купівлі-продажу, а також вимогу про витребування квартири.

Відповідно до закріпленого у статті 387 ЦК України загального правила власник має право витребувати майно із чужого незаконного володіння.

Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема, якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору.

У цьому разі майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, зокрема від добросовісного набувача, шляхом подання віндикаційного позову, з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України.

Таким чином, положення статті 388 ЦК України можуть застосовуватись як підстави позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, і було відчужене третій особі за умови, що між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин.

Такий правовий висновок наведено Верховним Судом України у постанова від 18.01.2017 у справі № 6-2723цс16.

Одночасне пред`явлення позову про витребування майна із чужого незаконного володіння (віндикація) та про визнання правочину недійсним із застосуванням реституції, тобто одночасне застосування статей 216 і 388 ЦК України, є помилковим, оскільки віндикаційний і негаторний позови вважаються взаємовиключними (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 17.02.2016 у справі N 6-2407цс15).

Спір у справі, що переглядається, виник у зв`язку з тим, що банк не вправі був відчужувати спірне майно, оскільки правова підстава реєстрації за банком права власності на це майно відпала, судове рішення, котре слугувало для такої реєстрації скасоване в апеляційному порядку.

Вимога про витребування майна є обґрунтованою, а висновок місцевого суду про її задоволення є правильним.

Колегія суддів вважає, що задоволення вимоги про витребування майна (віндикація), приведе до ефективного поновлення майнових прав позивача ОСОБА_2 .

Відтак, позовні вимоги про визнання недійсними електронних торгів та договору купівлі-продажу задоволенню не підлягають.

Стосовно вимог, пов`язаних із скасуванням рішення про державну реєстрацію та поновленням державної реєстрації права позивача слід вказати наступне.

Не погодившись із рішенням державного реєстратора, вважаючи їх вчиненими всупереч вимогам чинного законодавства й такими, що порушують право власності позивача, ОСОБА_2 завила позовні вимоги про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора, а також про поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності на квартиру за ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В категорії справ щодо скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за позовом іншої особи, вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому такі спори мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Такий висновок наведено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 02.10.2019 у справі N 814/2030/17 (провадження N 11-893апп19).

З огляду на заявлені вимоги позивача ОСОБА_2 , фактичні обставини справи та суб`єктний склад, дана справа підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства. Спір має приватноправовий характер, оскільки він обумовлений порушенням приватного (речового) права позивача ОСОБА_2 , що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

Згідно ч. 3 ст. 26 Закону «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Отже, саме по собі скасування рішення суду (рішення Мукачівського міськрайонного суду від 16.01.2014 у справі № 303/7768/13-ц, з внесеними до нього виправленнями ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 29.05.2017 скасовано постановою Закарпатського апеляційного суду від 12.11.2018), котре слугувало правовою підставою реєстрації права власності (скасування документу, на підставі якого проведено державну реєстрацію) є підставою для скасування проведеної державної реєстрації права власності за ПАТ «Дельта Банк».

Таким чином, вимога про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора виконавчого комітету Мукачівської міської ради Закарпатської області Мангур Роберта Васильовича про реєстрацію за ПАТ «Дельта Банк» права власності окремому задоволенню в судовому порядку не підлягає.

При цьому, відповідно до вимог пункту 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 для державної реєстрації права власності у разі витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння на підставі рішення суду подаються необхідні для відповідної реєстрації документи, передбачені статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком, що підтверджують право власності на нерухоме майно належного власника.

Тобто, саме по собі рішення суду про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння у справі, що розглядається, є підставою для державної реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_2 , що здійснюється з дотриманням порядку пункту 67 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що йому не було надіслано заяви про збільшення позовних вимог (зокрема, про витребування майна з чужого незаконного володіння) є необґрунтованими, оскільки в матеріалах справи наявний поданий адвокатом Шпуганичем В.П. фіскальний чек АТ «Укрпошта» від 18.09.2019 на підтвердження надіслання заяви про збільшення позовних вимог (а.с. 17 т. 2). При цьому у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції ОСОБА_3 , що діє в інтересах позивача ОСОБА_2 , стверджував, що також направляв заяву про збільшення позовних вимог на електронну пошту ОСОБА_1 , а останній цієї обставини не спростував. Про те, що ОСОБА_1 було відомо про заяву про збільшення позовних вимог щодо витребування майна з чужого незаконного володіння також свідчить заява ОСОБА_1 від 17.12.2019 (а.с. 57 т. 2), у якій він, зокрема, посилався на неможливість одночасної віндикації та визнання договору недійсним.

Посилання ОСОБА_1 на те, що ОСОБА_3 не має повноважень на ведення справи, оскільки ордер не передбачає представництво позивача ОСОБА_2 безпосередньо в Мукачівському міськрайонному суді є необґрунтованим, оскільки, відповідно до частини четвертої статті 62 ЦПК України повноваження адвоката Шпуганича В.П. як представника, підтверджені ордером від 13.03.2018, також у матеріалах справи наявна копія договору про надання правової допомоги від 01.03.2018, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 41, 42 т. 1).

Зважаючи на викладене, рішення суду першої інстанції в частині вирішення позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності за ПАТ «Дельта Банк» на квартиру в АДРЕСА_1 , визнання недійсними електронних торгів від 04 січня 2018 року, оформлених протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 31.01.2018, укладеного між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 , поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності ОСОБА_2 на квартиру в АДРЕСА_1 , через невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права слід скасувати та ухвалити в цій частині вимог нове рішення, яким у задоволенні таких вимог - відмовити. При цьому рішення суду першої інстанції у частині задоволення вимоги про витребування квартири слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, п. 2 ст. 374, п.п.3,4 ст. 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» задовольнити частково.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 грудня 2019 року в частині вирішення вимог про: визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності за ПАТ «Дельта Банк» на квартиру в АДРЕСА_1 ; визнання недійсними електронних торгів від 04 січня 2018 року, оформлених протоколом №UA-EA-2017-12-21-000082-b; визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 31.01.2018, укладеного між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 ; поновлення у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності ОСОБА_2 на квартиру в АДРЕСА_1 скасувати та ухвалити в цій частині вимог нове рішення, яким у задоволенні таких вимог відмовити.

Рішення Мукачівського міськрайонного суду від 17 грудня 2019 року у частині задоволення вимоги про витребування квартири в АДРЕСА_1 від ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційну скаргу на постанову апеляційного суду може бути подано безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 жовтня 2020 року.

Головуюча:

Судді: