г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/2000/19
Номер провадження 2/213/67/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого - судді Попова В.В.,

секретар судового засідання - Стаматова А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі судових засідань №14, цивільну справу №213/2000/19 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Інгулецької районної у місті Кривому Розі ради про визнання право власності на спадкове майно, за відсутності учасників процесу,-

в с т а н о в и в :

Позивач 27.05.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Територіальної громади міста Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Інгулецької районної у місті Кривому Розі ради, предметом якої є визнання домоволодіння АДРЕСА_1 спадковим майном після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (баби позивача) та визнання за позивачем права власності на дане домоволодіння в порядку спадкування за правом представлення після її смерті.

11.06.2020 року позивач уточнила позовні вимоги та просить: встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є бабою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; встановити факт перебування ОСОБА_2 на утриманні ОСОБА_4 з 1942 року по день смерті останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 ; встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини - домоволодіння АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 ; визнати домоволодіння АДРЕСА_1 спадковим майном після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнати за нею право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке складається з житлового будинку «А-1», загальною площею 47,4 кв.м., житловою площею 34.5 кв.м. та господарчих будівель та спору: сарай - Б, погріб - В. огорожа/ворота -1,2, замощення - 1, в порядку спадкування за правом представлення після смерті баби, ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як на підставу уточненого позову позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була матір`ю ОСОБА_5 - батька Позивача. ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . 10 квітня 2019 року Позивач звернулась до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Саяпіної І.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за спірне домоволодіння. Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті баби, ОСОБА_2 , оскільки Позивачем не надано документів, що підтверджують наявність факту реєстрації шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , факту народження у ОСОБА_3 сина ОСОБА_6 , батька ОСОБА_2 . Згідно тексту постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріусом рекомендовано Позивачу звертатися до суду саме з позовом про визнання права власності на спадкове майно, а не встановлення факту родинних відносин зі спадкодавцем. Неможливість завершення процедури оформлення спадщини нотаріусом обумовлена тим, що документально спадкове майно зареєстровано не за спадкодавцем ( ОСОБА_2 ), а за ОСОБА_4 , спадщину після смерті якого фактичним управління прийняли спадкоємці останнього, після смерті яких фактичним управлінням прийняла ОСОБА_2 . Таким чином, титульним власником спірного домоволодіння є ОСОБА_4 (дана обставина підтверджується свідоцтвом про право приватної власності від 26 лютого 1959 року, копія якого долучається до матеріалів справи, оригінал свідоцтва зберігається у Позивач по справі). ОСОБА_4 був чоловіком ОСОБА_3 . ОСОБА_3 мала сина від попереднього шлюбу - ОСОБА_6 , який в свою чергу був батьком ОСОБА_2 , тобто рідної баби Позивача. За життя ОСОБА_4 належало спірне домоволодіння. ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_2 на час смерті ОСОБА_4 була неповнолітньою і перебувала на повному утриманні останнього. Після смерті ОСОБА_4 спірне домоволодіння мали успадкували його дружина, ОСОБА_3 та нерідна онука ОСОБА_2 , як утриманець померлого спадкодавця, вступивши у фактичне управління та володіння спадковим майном. ОСОБА_4 заповіту не складав, тому спадкування здійснювалось за законом. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 мали бути єдиними спадкоємцями ОСОБА_4 . Однак зважаючи на те, що документальне підтвердження факту перебування у шлюбі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відсутня, ОСОБА_2 , як утриманець померлого ОСОБА_4 , вважається єдиним спадкоємцем останнього. Після смерті ОСОБА_4 в спірному домоволодінні залишились проживати ОСОБА_3 на її онука (донька ОСОБА_6 - сина від попереднього шлюбу) ОСОБА_2 . Таким чином, ОСОБА_2 фактично прийняли спадщину - спірне домоволодіння після смерті ОСОБА_4 . ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті у спірному домоволодіння залишилась проживати ОСОБА_2 , яка проживала в даному домоволодінні до дня своєї смерті. ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки померла ОСОБА_2 за життя заповіту не складала, спадкування її майна має здійснюватися за законом. Син ОСОБА_2 , ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . Оскільки батько Позивача, ОСОБА_5 помер до відкриття спадщини, Позивач по справі є спадкоємцем ОСОБА_2 за правом представлення. Тобто, Позивач, як онука померлої ОСОБА_2 повинна спадкувати ту частку спадщини, яка належала б за законом її батькові ОСОБА_5 , якби він був жив на час відкриття спадщини. Отже, у зв`язку з відсутністю умов та можливостей отримати свідоцтво про право на спадщину в нотаріальній конторі, позивач звертається до суду з даним позовом.

Позивач та її представник у судове засідання викликались, але не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримують у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заявив клопотання про розгляд справи без участі представника виконкому, під час ухвалення рішення покладаються на розсуд суду.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних матеріалів.

Враховуючи, що розгляд справи проводився у відсутності сторін, фіксація судового засідання технічними засобами, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалась.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді будинку АДРЕСА_1 .

10 квітня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Саяпіної І.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за спірне домоволодіння, однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті баби, ОСОБА_2 , оскільки Позивачем не надано документів, що підтверджують наявність факту реєстрації шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , факту народження у ОСОБА_3 сина ОСОБА_6 , батька ОСОБА_2

Документальне підтвердження вище перелічених фактів родинних відносин відсутнє, але їх встановлення має для позивача юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення її особистого майнового права на спадок після померлої у вигляді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

На їх підтвердження позивачем надані акти та відповідні довідки.

Приписом ч.2 ст.256 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, ніж передбачені ч.1 цієї статті, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до змісту ст.1216 ЦК України, у разі спадкування права та обов`язки спадкодавця переходять до спадкоємців.

У відповідності із ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини, відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1258 Цивільного кодексу України, передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно до ст. 1266 Цивільного кодексу України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно із ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року визначається, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги при визнання прав на спадщину судовому розглядові не підлягають.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Згідно положень п. 4.14, 4.18 глави 10 Порядку здійснення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину здійснюється за наявності необхідних документів, що підтверджують наявність певних юридичних фактів, у тому числі й склад спадкового майна. У разі, якщо у спадкоємців відсутні всі необхідні документи, питання визнання права на спадщину вирішується у судовому порядку.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

За таких обставинах, єдиним способом реалізації позивачем своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_2 є визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку.

Як встановлено ст.1218, ч.ч.3,5 ст.1268 ЦК України вся спадщина вважається належною позивачу з часу смерті спадкодавця.

Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності

Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що ОСОБА_3 є бабою ОСОБА_2 , яка з 1942 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 перебувала на утриманні ОСОБА_4 та прийняла після його смерті спадщину, а тому позивач має право на прийняття спадщини після неї, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 258-259, 263-265, 280-282, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а саме, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є бабою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити факт перебування ОСОБА_2 на утриманні ОСОБА_4 з 1942 року по день смерті останнього, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини - домоволодіння АДРЕСА_1 , яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати домоволодіння АДРЕСА_1 спадковим майном після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке складається з житлового будинку «А-1», загальною площею 47,4 кв.м., житловою площею 34.5 кв.м. та господарчих будівель та спору: сарай - Б, погріб - В, огорожа/ворота -1,2, замощення - 1, в порядку спадкування за правом представлення після смерті баби, ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Представник позивача - ОСОБА_7 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП та номер і серія паспорта під час розгляду справи судом не встановлені.

Відповідач - Виконавчий комітет Інгулецької районної у місті ради як орган опіки та піклування, місце знаходження: м. Кривий Ріг, пл. Гірницької Слави, 1, .

Повне судове рішення складено 28 вересня 2020 року.

Головуючий суддя В.В.Попов.