КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У х в а л а

м. Київ Справа № 363/4238/18

30 вересня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., перевіривши виконання вимог ст. 354, ст. 356 ЦПК України за апеляційною скаргою позивачки ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Котлярової І.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частку майна, набутого одним з подружжя за час шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частку майна, набутого одним з подружжя за час шлюбу задоволено частково.

В порядку поділу майна, що є спільною власністю подружжя, визнано за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

В порядку поділу майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнано автомобіль моделі Audi A8, кузов НОМЕР_1 , 2000 року випуску, номера НОМЕР_2 , який був придбаний на підставі біржової угоди за № 059343 від 29.01.2005 року, спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та в порядку поділу майна стягнуто з ОСОБА_2 Ѕ вартості вказаного автомобіля, а саме 15000,00 грн. на користь ОСОБА_1 .

Визнано автомобіль моделі AURIS марки TOYOTA, тип кузова легковий/хечбек-в-загальний, номер кузова НОМЕР_3 , від 08.05.2009 року, спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та в порядку поділу майна стягнуто з ОСОБА_2 Ѕ вартості вказаного автомобіля, а саме 111182,40 грн. на користь ОСОБА_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Повний текст рішення суду виготовлено 25 серпня 2020 року.

Додатковим рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 07 вересня 2020 року заяву представника позивача ОСОБА_4 про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частку майна, набутого одним з подружжя за час шлюбу задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 3738,18 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 5048,57 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати за проведення експертизи у розмірі 4118,00 грн.

У задоволені заяви в частині ухвалення додаткового рішення щодо стягнення витрат на правову допомогу відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року, 18 вересня 2020 року позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року в частині відмови в стягненні з відповідача на її користь грошової компенсації Ѕ частин вартості внесених спільних коштів подружжя в уставний фонд ТОВ «Глас Гартен», що становить 19687,5 грн. та грошової компенсації Ѕ частин вартості внесених спільних коштів подружжя в уставний фонд ТОВ «Еволюшн Текнолоджис», що становить 6437,5 грн., та ухвалити в цій частині нове судове рішення про задоволення вказаних позовних вимог.

Перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга на рішення суду підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

За правилом ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частина 4 ст. 356 ЦПК України встановлює, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від спати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги, обраховується виходячи з тієї суми судового збору, яка підлягала сплаті при поданні відповідного позову.

Згідно ч.4 ст.6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В апеляційній скарзі позивачка оскаржує рішення в частині відмови в задоволенні вимог про стягнення з відповідача грошової компенсації Ѕ частин вартості внесених спільних коштів подружжя в уставний фонд ТОВ «Глас Гартен», що становить 19687,5 грн. та грошової компенсації Ѕ частин вартості внесених спільних коштів подружжя в уставний фонд ТОВ «Еволюшн Текнолоджис», що становить 6437,5 грн., тобто оскаржує рішення частково й оспорювана сума становить 26125 грн.

При зверненні до суду з даним позовом в частині майнової вимоги з ціною позову 26125 грн., сума судового збору, яка підлягала сплаті складала 768,40 грн.

Таким чином, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року становитиме 1152,60 грн. ( 768,40*150%).

Проте, з матеріалів справи вбачається, що при подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апелянт не сплатив судовий збір у встановленому законом порядку і розмірі.

При цьому в апеляційній скарзі міститься клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, обґрунтоване тим, що вона не має можливості сплатити судовий збір у зв`язку з майновим станом.

Разом з тим, в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити виходячи з наступного.

Так, відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Отже, порядок відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» із змінами і доповненнями.

Згідно зі статтею 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування одночасно як майнового стану сторони, так і наявність однієї із умов визначеної цією статтею, перелік яких є вичерпним.

На підтвердження свого майнового стану позивачка надала Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період 1 кварталу 2019 року по 1 квартал 2020 року, в яких зазначено, що станом на 18.08.2020 року у ОСОБА_1 відсутні відомості про доходи, а також вказано, що ця інформація потребує уточнення у податкових агентів.

При цьому, подані апелянтом Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків не підтверджують беззаперечної відсутності доходів, оскільки в цій довідці зазначено, що вона потребує уточнення у податкових агентів.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивачка являється пенсіонеркою та отримує пенсію за віком. Однак до клопотання про звільнення від сплати судового збору, не було долучено відомостей щодо розміру пенсії станом на момент подання апеляційної скарги та за рік, що передував зверненню до суду з апеляційною скаргою.

З огляду на викладене, у суду на даний час відсутні підстави для звільнення апелянта від сплати судового збору за подання апеляційної скарги з урахуванням вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки позивачка не надала доказів на підтвердження того, що за своїм майновим станом вона не має можливості сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 1152,60 грн.

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 1152,60 грн. за реквізитами: за реквізитами: одержувач - УК у Солом.р-ні/Соломян р-н/22030101, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026010, МФО банку: 899998, код отримувача (ЄДРПОУ) 38050812 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року - відмовити.

Апеляційну скаргу позивачки ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 14 серпня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Котляровою І.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частку майна, набутого одним з подружжя за час шлюбу - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: