Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

07 жовтня 2020 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Нестерівської сільської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нестерівка, Маньківського району, Черкаської області померла двоюрідна баба позивача по матері ОСОБА_2 , про що ІНФОРМАЦІЯ_1 зроблено відповідний актовий запис № 14, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим ІНФОРМАЦІЯ_1 Нестерівською сільською радою Маньківського району Черкаської області.

Довідка виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 01.10.2020 року № 340 підтверджує, що гр. ОСОБА_2 померла першого грудня дві тисячі п`ятого року, на день смерті була зареєстрована і постійно проживала у власному будинку по АДРЕСА_1 .

Зі спадкодавцем на день смерті ніхто не проживав і не був зареєстрований, в тому числі малолітні та неповнолітні.

Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався виконкомом Нестерівської сільської ради.

Спадкоємців згідно закону першої, другої, третьої, четвертої черги немає.

Спадкоємцями згідно закону п`ятої черги є: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являється племінницею ОСОБА_2 та син ОСОБА_3 - ОСОБА_1 , який являється двоюрідним онуком ОСОБА_2 .

Мати позивача (племінниця померлої ОСОБА_2 ) - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , надала заяву, якою повідомляє та підтверджує, що їй відомо про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нестерівка, Маньківського району, Черкаської області померла ОСОБА_2 . Даною заявою підтверджує, що спадщину після смерті тітки - ОСОБА_2 не приймала і приймати не буде, на спадкове майно не претендує.

Також цією заявою повідомляє, що не заперечує проти оформлення прав власності на все майно, яке належало ОСОБА_2 , в тому числі земельної ділянки (паю), яка знаходиться в селі Нестерівка Маньківського району Черкаської області на ім`я свого сина, двоюрідного онука померлої - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (позивач по справі). Справжність підпису на даній заяві засвідчено в нотаріальному порядку уповноваженою посадовою особою Харківської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Тобто, за сукупністю викладеної інформації, позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті своєї двоюрідної баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке потрібно переоформити у спадщину, зокрема земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,5788 га, розташована в адміністративних межах Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Наявність спадкового майна підтверджується інформацією, отриманою на звернення від відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області та наданою копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР №090368 від 30.12.2003 року.

У зв`язку з відсутністю (втратою) документа на спадкове майно - земельну ділянку, яка належала ОСОБА_2 , позивач звернувся до відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області із заявою, якою просив повідомити інформацію щодо видачі правовстановлюючого документа на майно.

Листом відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області від 28.07.2020 року № Щ-58/0-0.300-58/138-20 повідомлено, що земельна ділянка сільськогосподарського призначення, розташована в адмінмежах Нестерівської сільської ради (за межами населеного пункту), Маньківського району Черкаської області, загальною площею 2,5788га, кадастровий номер :02:002:0504, дійсно належить гр. ОСОБА_2 на підставі виданого державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 090368, виданого 30 грудня 2003 року, реєстраційний номер 368. Цільове призначення земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

У зв`язку з втратою даного державного акта, позивачем здійснено замовлення публікації оголошення про втрату правовстановлюючого документа в газеті «Маньківські новини».

З наявними вказаними документами (копіями) щодо спадкового майна, 29.09.2020 року позивач звернувся до завідувача Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане нерухоме майно.

29.09.2020 року державним нотаріусом Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г., позивачу надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії згідно листа за вих.№591/02-31від 29.09.2020 року.

Даною постановою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку після смерті двоюрідної баби ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмова у видачі свідоцтв про право на спадщину на вказане належне покійній ОСОБА_2 майно мотивована тим, що пропущено строк на прийняття спадщини, не надано доказів родинних та інших відносин зі спадкодавцем, та не було пред`явлено правовстановлюючий документ на земельну ділянку, що у свою чергу виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку.

Відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину мотивована тим, що заявником не було пред`явлено правовстановлюючий документ на земельну ділянку, як це вимагає п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, а саме: видача свідоцтва про право на спадщину проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.

Також нотаріусом зазначено, що заявником не було пред`явлено доказів родинних та інших відносин зі спадкодавцем, факту перебування на утриманні, як це вимагає пункт 4.2 та пункт 4.3 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, а саме: доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних відносин та інших відносин, факт перебування на утриманні підтверджується рішенням суду, що набрало законної сили, про встановлення факту перебування непрацездатної чи неповнолітньої особи на утриманні.

Згідно п.4.12 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у справі всіх необхідних документів.

Згідно п.4.1 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви про видачу свідоцтва.

Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з підстави відсутності правовстановлюючого документа, пропуску строку на прийняття спадщини та відсутністю підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем, наявні документи підтверджують те, що майно дійсно належало покійній, за життя вона отримала правовстановлюючий документ на майно, однак цей документ втрачено, також наявним є підтвердження факту родинних відносин та наявними є обставини, які дають підстави для продовження строку на прийняття спадщини.

У зв`язку з втратою правовстановлюючого документа лише в судовому порядку є можливість оформити право власності на майно.

Також слід зазначити, що звернутись до суду із заявою встановлення юридичного факту в порядку окремого провадження немає можливості, оскільки має місце спір про право, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження (ч.7 ст.19, ч.1 ст.293, ч.6 ст.294 ЦПК України).

Крім того, пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» надано такі роз`яснення:

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

По причині відмови у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину та наявністю спору про право, позивач позбавлений можливості оформити спадщину в нотаріальному порядку, що змушує звертатись до суду з даним позовом про визнання права власності на спадкове майно із встановленням факту родинних відносин.

Щодо наявності підтвердження факту родинних відносин, які дають право на спадкування, слід зазначити наступне.

ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нестеріка Маньківського району Черкаської області, доводилась двоюрідною бабою позивачу, що підтверджується власне даними довідки виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 01.10.2020 року № 340, якою підтверджується, що спадкоємцями після смерті ОСОБА_2 згідно закону п`ятої черги є: ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являється племінницею ОСОБА_2 та син ОСОБА_3 - ОСОБА_1 , який являється двоюрідним онуком ОСОБА_2 .

Позивач звертався до Державного архіву Черкаської області щодо надання підтверджуючих документів щодо родинних відносин відносно ОСОБА_2 .

Листом Державного архіву Черкаської області від 03.09.2020 № К-115/05-08 надано архівну довідку, якою повідомляється, що у метричній книзі про народження Димитріївської церкви с. Нестерівки Уманського повіту Київської губернії (нині Маньківський район Черкаської області) є такі відомості: ім`я народженої ОСОБА_4 . Звання, прізвище, ім`я, по батькові батьків та їх віросповідання: «Села Нестеровки гражданин ОСОБА_5 и его законная жена ОСОБА_6 , оба православные».

Дата народження: 23/6* листопада 1919 року. Актовий запис № 59 зроблено 23/6* листопада 1919 року. Дата зазначена новим та старим стилем. Також надано копію метричної книги та копію запису акта про шлюб ОСОБА_7 .

Наявне свідоцтво про народження позивача серії НОМЕР_2 від 10.07.1961 року підтверджує, що його матір`ю є ОСОБА_3 . Посвідка про народження № НОМЕР_3 та свідоцтво про одруження ОСОБА_3 в сукупності підтверджують, що її батьком був ОСОБА_8 , матір`ю була ОСОБА_7 .

Разом з тим, даними сукупними документами у нотаріальному порядку не підтверджено родинних відносин, у зв`язку з чим нотаріусом вказано про відсутність такого підтвердження.

Факт того, що покійна ОСОБА_2 дійсно доводилась позивачу двоюрідною бабою по матері, підтверджується письмовими заявами жительки села Нестерівка, Маньківського району, Черкаської області - ОСОБА_10 та жителя села Харківка Маньківського району Черкаської області ОСОБА_11 , справжність підписів на яких засвідчено в нотаріальному порядку уповноваженими посадовими особами Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області та Харківської сільської ради Маньківського району Черкаської області.

Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Нестерівка, Маньківського району, Черкаської області, дійсно доводилась двоюрідною бабою по матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителю АДРЕСА_1 .

Тобто, за сукупністю викладеного, наявним є підтвердження факту родинних відносин, що у свою чергу підтверджує право на спадкування за законом.

У видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з викладених підстав пропуску строку на прийняття спадщини, на що слід зазначити наступне.

Як зазначено вище, правовстановлюючий документ на спадкове майно відсутній, про наявність спадкового майна позивачу раніше не було відомо, достовірну інформацію про це ним отримано згідно листа відділу Держгеокадастру у Маньківському районі Черкаської області від 28.07.2020 року № Щ-58/0-0.300-58/138-20.

Разом з тим, так сталось, що безпосередньо після смерті спадкодавиці позивач хворів, у зв`язку з чим з 10.12.2005 року по даний час перебуває на «Д» обліку у лікаря хірурга під постійним наглядом, у зв`язку з визначеним діагнозом потребую постійного амбулаторного лікування хірурга та нагляду, що підтверджується відповідною довідкою лікаря-хірурга від 30.09.2020.

За станом свого здоров`я у зв`язку з хворобою позивач перебував та перебуває під постійним наглядом у лікаря, внаслідок хвороби за встановленим діагнозом був вимушений лікуватись та постійно обстежуватись, щоб підтримувати життєздатність. У зв`язку з хворобою позивачу встановлено 2-гу групу інвалідності.

Тим часом, шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини сплив, і виявилось, що оформити спадщину немає можливості в зв`язку з пропущенням строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як зазначено вище та підтверджується документально, стан здоров`я позивача був тяжким та залишається таким і в даний час, позивач постійно перебував під наглядом лікаря та на лікуванні, що об`єктивно не давало можливості вчасно звернутись до нотаріуса, і є поважною причиною пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, за сукупності інформації, яка міститься у довідці виконавчого комітету Нестерівської сільської ради Маньківського району Черкаської області від 01.10.2020 № 340, у постанові державного нотаріуса Маньківської державної нотаріальної контори Шевченко Н.Г. від 29.09.2020 року, з урахуванням відмови від прийняття спадщини ОСОБА_3 , вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , з кола спадкоємців, визначеного законом, є лише ОСОБА_1 , позивач по справі.

У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у позивача-спадкоємця немає можливості оформити право власності на спадкове майно у іншому порядку, ніж шляхом звернення з даним позовом до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування, оскільки іншої можливості оформити право власності на майно немає.

Разом з тим, хоча у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, наявні документи підтверджують те, що на спадкове майно було видано правовстановлюючий документ, однак він втрачений.

Вартість земельної ділянки площею 2,5788 га. згідно витягу із технічної документації про нормативно-грошову оцінку складає 97255,61 грн., що становить ціну позову за майновою вимогою.

В даному випадку, спадщина належить позивачу-спадкоємцю з часу відкриття спадщини в порядку спадкування, що зобов`язує утримувати майно, здійснити його державну реєстрацію, проте відсутня можливість здійснювати ці обов`язки у зв`язку з відсутністю документа, який засвідчує право власності та відсутністю можливості його отримати у зв`язку із смертю спадкодавця.

У зв`язку з викладеними обставинами позивач вимушений звертатись до суду з даним позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/953/20 за позовом ОСОБА_1 до Нестерівської сільської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 15 жовтня 2020 року о 15 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 15 жовтня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 15 жовтня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк