Справа № 570/3095/19
Номер провадження 2/570/206/2020
У Х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2020 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі:

судді Красовського О.О.

з участю:

секретаря судових засідань Беднарчук Г.П.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Рівне (в порядку спрощеного позовного провадження) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні спадщиною, -

в с т а н о в и в:

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що вона та її брат відповідач у справі, є спадкоємцями майна після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Серед спадкового майна є будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Однак відповідач не допускає її до будинку. Зазначає, що дана обставина не буде заперечуватися відповідачем. Зважаючи на це просить суд постановити рішення, яким: визнати за позивачкою право на користування 0,5 частиною будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати відповідача не чинити їй перешкод у користуванні майном; зобов`язати відповідача забезпечити доступ до 0,5 частини будинковолодіння як позивачці, так і працівникам відповідних служб з метою виготовлення спадкової документації.

В судове засідання один раз з`явилася позивачка, але розгляд справи не відбувся з причин неявки відповідача та відсутності підтвердження вручення відповідачеві судової повістки.

Після цього судове засідання призначалося шість разів, але у жодне з них позивачка не з`явилася.

Згідно до положень ЦПК України про порядок повідомлення особи про час та місце судового засідання позивачка є належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду даної цивільної справи. Крім того, на веб-сайті суду розміщується список справ, що призначені судом до розгляду, і така інформація є відкритою, загальнодоступною та зрозумілою; і при бажанні відповідачка мала можливість отримати інформацію про дату і час розгляду справи. Від сторони не надходили заяви про відкладення розгляду справи чи про слухання справи без її участі.

ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також враховуються висновки у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії", де зазначено: заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Від представника відповідача надійшла заява, згідно якої зазначають, що їм відомо про неявку позивачки в судове засідання. Просять справу розглядати без їх участі та просять залишити позов без розгляду на підставі ст. 44 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов слід залишити без розгляду на підставі ч.3 ст. 44 ЦПК України.

Як зазначає позивачка, вона та її брат відповідач у справі є спадкоємцями майна після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Серед спадкового майна є будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Однак відповідач не допускає її до будинку, а тому вона звернулася до суду за захистом порушеного права.

Проте позивачка не додала до позовної заяви доказів того, що відповідач у справі є її братом.

А також не додані докази того, що серед спадкової маси після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Не додані докази й того, що саме відповідач чинив чи чинить позивачці перешкоди у користуванні майном: будинковолодінням за адресою АДРЕСА_1 .

Окрім того, позивачка шість разів поспіль не з`явилася у судове засідання без поважних причин; не повідомила суду про причини неявки.

Позивачка не вживала заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; не демонструвала готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуюється безпосередньо її; не утримувалася від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи.

Представник відповідача наголошує на тому, що позивачка зловживає своїми процесуальними правами, а тому просить суд залишити позов без розгляду.

Суд, з урахуванням обставин справи та приписів ч.3 ст. 44 ЦПК України вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду.

У ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, а саме з 15.12.2017 року в якості одного з принципів цивільного судочинства названий принцип неприпустимості зловживання процесуальними правами.

Згідно ч.2 ст.2 ЦПК України встановлено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною 3 ст.2 ЦПК України визначено основні засади (принципи) цивільного судочинства, до яких згідно п.11 віднесено і неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У загальному вигляді можна сформулювати наступні види зловживань процесуальними правами в цивільному процесі, зокрема:

1) зловживання правом на пред`явлення позову (подача завідомо безпідставного позову, зустрічного позову, за змовою сторін, до неналежного відповідача або неналежним позивачем та інших так званих «технічних» позовів);

2) зловживання правами, спрямовані на затягування строків розгляду справ (подача клопотання про зупинення провадження, безпідставне або повторне заявлення клопотань, залучення до участі у справі як можна більшої кількості учасників (співвідповідачів, третіх осіб));

3) умисні дії учасників фактичного характеру, спрямовані на затягування строків розгляду справи, ухилення учасника процесу від участі в судових засіданнях, наприклад, ухилення від отримання повідомлення про час судового засідання, імітація «хвороби» та інших «поважних причин» з метою відкладення судового засідання;

4) зловживання правами, які пов`язані з оплатою судових витрат;

5) зловживання правом на відвід судді;

6) неподання або несвоєчасне подання доказів тощо.

Стаття 44 ЦПК України крім загального правила про недопустимість зловживання процесуальними правами, передбачає, що в залежності від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, які суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Оскільки позивачка не додала до позовної заяви доказів того, що відповідач у справі є її братом; що серед спадкової маси після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_1 ; що відповідач не допускає її до будинку; шість разів поспіль не з`явилася до суду, то така поведінка позивачки має розцінюватися не інакше, як зловживання правами: подання завідомо безпідставного позову; умисні дії позивачки фактичного характеру, спрямовані на затягування строків розгляду справи, ухилення позивачки від участі в судових засіданнях.

Відповідно до ч.3 ст.44 ЦПК якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За наведеного наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись ч.3 ст. 44 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні спадщиною - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом 15 днів з дня проголошення або безпосередньо до Рівненського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Красовський О.О.