Справа № 462/3393/19
провадження 2-п/462/19/20
У Х В А Л А

29 вересня 2020 року Залізничний районний суд м.Львова у складі:

головуючого-судді Колодяжного С.Ю.

з участю секретаря судового засідання Обертас Н.М.

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

третьої особи ОСОБА_3

представника третьої особи Мерзи О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у місті Львові заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Залізничного районного суду м.Львова від 13 серпня 2019 року у справі № 462/3393/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особи Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради, ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

встановив:

Відповідач ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Залізничного районного суду м.Львова від 13.08.2019 року у справі № 462/3393/19 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Свої вимоги обґрунтовує тим, що про розгляд даної справи і ухвалення заочного рішення в такій йому стало відомо в кінці 2019 року, коли він повернувся в Україну після тривалого, з квітня 2014 року, перебування в Чеській Республіці у зв`язку з працевлаштуванням. Позивач і треті особи у справі - його дружина ОСОБА_4 та доньки ОСОБА_3 і ОСОБА_5 жодним чином не повідомляли його про подання позову та розгляд справи. За адресою, яка вказувалась позивачем, як адреса його фактичного проживання, і за якою скеровувалась судом адресована йому кореспонденція, - АДРЕСА_1 , він на час розгляду справи не проживав, так як працював за кордоном. Вказана адреса взагалі не була його постійним місцем проживання, він там мешкав лише тимчасово через сімейні негаразди та суперечки із позивачем ОСОБА_4 . Крім цього, зазначає, що квартира на АДРЕСА_2 була отримана ним як працівником заводу «ЛОРТА», в подальшому судом розглядалася справа щодо прва користування цим житловим приміщенням. Дані обставини він не мав можливості повідомити суду, як і заперечити проти позовних вимог, оскільки не знав про розгляд справи.

В судовому засіданні відповідач і його представник заяву підтримали, покликаючись на мотиви такої, яку просять задовольнити.

Третя особа ОСОБА_3 і її представник проти задоволення заяви заперечили, посилаючись на їх безпідставність, а також подали письмові заперечення з обґрунтуванням своєї позиції. Зокрема, вказують на те, що відповідачем надано документи, які підтверджують його працевлаштування в Чеській Республіці лише у період з квітня 2018 року по 16.09.2018 року, а його твердження про перебування та роботу за кордоном з 16.09.2018 року та у 2019 році не підтверджені. В період з 16.09.2018 року по 31.12.2019 року відповідач, перебуваючи в Україні, не проживав за місцем реєстрації на АДРЕСА_2 без поважних причин, а також не з`являвся в судові засідання у дані справі, не повідомляв про причини неявки і не подав відзиву на позовну заяву без поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст.287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши доводи відповідача, третьої особи та їхніх представниеків, дослідивши подану заяву, додані до такої документи, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню з наступних підстав.

Зі змісту ст.284 ЦПК України вбачається, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що 13.08.2019 року Залізничним районним судом м.Львова ухвалено заочне рішення, яким позов ОСОБА_4 задоволено, визнано ОСОБА_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.73-74).

Як вбачається з даного рішення та матеріалів цивільної справи №462/3393/19, розгляд даної справи 13.08.2019 року відбувся без участі відповідача.

У зворотному поштовому повідомленні за адресою: АДРЕСА_1 , про виклик відповідача в судове засідання, призначене на 13.08.2019 року (а.с.62), у графі отримання міститься підпис особи, яка отримала відправлення, без вказання цієї особи та того, чи вручено відправлення особисто чи уповноваженому представнику, що позбавляє суд можливості однозначно зробити висновок про належне повідомлення відповідача.

Аналіз даних доданих до заяви про перегляд заочного рішення копій документів (а.с. 91-107), а також копії паспорта відповідача для виїзду за кордон (а.с. 152-156), дає підстави для висновку, що ОСОБА_1 з 06.04.2018 року до 31.12.2019 року був працевлаштований в А.Т. «Лават» (Чеська Республіка) і лише час від часу у вказаний період, яким охоплюється і час розгляду справи №462/3393/19, приїжджав в Україну.

За наявності вказаних документів і сукупності даних, які містяться в таких, на підтвердження доводів відповідача про те, що йому взагалі не було відомо про розгляд судом позову ОСОБА_4 , суд не приймає до уваги заперечення третьої особи про необґрунтованість таких.

З огляду на наведене, наявні достатні підстави для висновку про поважність причини неявки відповідача в судове засідання і неподання ним відзиву на позовну заяву.

Таким чином, в даному випадку суд вбачає певне обмеження права відповідача ОСОБА_1 на участь у справі і доведення суду своєї правової позиції.

В обґрунтування заяви про скасування заочного рішення заявник посилається на ряд обставин та доказів, що, на переконання суду, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З врахуванням наведеного, суд вважає, що є законні підстави для скасування заочного рішення суду і розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з тим, судом при розгляду заяви про перегляд заочного рішення встановлено, що позивач у справі ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла (а.с. 119).

Як визначено ст.55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК України).

Згідно зі ст.1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктами 1, 3 частини першої статті 251 цього Кодексу, - до залучення до участі у справі правонаступника чи законного представника.

З огляду на характер спірних правовідносин, які допускають правонаступництво, суд вважає необхідним зупинити провадження по справі до залучення до участі у справі правонаступника позивача, яка померла.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 251-253, 287, 288, 354 ЦПК України,

постановив:

Заяву відповідача ОСОБА_1 - задовольнити.

Скасувати заочне рішення Залізничного районного суду м.Львова від 13 серпня 2019 року у справі № 462/3393/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особи Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради, ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Зупинити провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду, відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України через Залізничний районний суд м. Львова.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Повний текст ухвали складений 02.10.2020 року.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: Колодяжний С.Ю.