КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 363/4809/17 Головуючий у суді першої інстанції: Баличева М.Б.
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4661/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Волошина В.М.
У Х В А Л А

11 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Волошиної В.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_6 про визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року в задоволенні уточнених позовних вимог Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_6 про визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, представник третьої особи Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 лютого 2020 року апеляційну скаргу Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року залишено без руху з підстав несплати судового збору за подання апеляційної скарги (а.с. 155-156 том 3).

Встановлено, що відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» ( в редакції Закону № 2147-VIII, яка діє з 15 грудня 2017 року) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом справляється судовий збір. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви, в якій об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру - частина 3 статті 6 Закону.

Підпунктом 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної на рішення суду, а саме 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивачем об`єднано в одній позовній заяві вимоги як немайнового, так і майнового характеру.

При поданні позовної заяви у 2017 році позивачем сплачено 6 315,60 грн. судового збору.

Судом першої інстанції позов Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України вирішено щодо усіх заявлених вимог. Третьою особою рішення суду першої інстанції оскаржується у повному обсязі.

Отже, у відповідності до вимог підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції повинен складати розмір 9 473,40 грн. із розрахунку (6 315,60 грн. х 150% ).

Однак, при подачі апеляційної скарги третьою особою не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

03 березня 2019 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року. В обґрунтування доводів клопотання заявник посилається на ту обставину, що Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство» не має можливості в установлений строку сплати судовий збір в сумі 9 473,40 грн. із-за фінансового стану та наявності у даний період обов`язкових платежів із сплати заробітної плати та податків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 березня 2020 року відмовлено в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Продовжено процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечаньке лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року (а.с. 167-168 том 3).

В ухвалі від 05 березня 2020 року запропоновано особі, яка подає апеляційну скаргу, сплатити судовий збір у розмірі 9 473,40 грн. та надати суду апеляційної інстанції оригінал платіжного документу.

Для виконання недоліків скарги рекомендована кореспонденція надіслана Державному підприємству «Вищедубечанське лісове господарство» та його представнику Кілічаві Т.М. за адресами, зазначеними в апеляційній скарзі.

Копія ухвали апеляційного суду від 05 березня 2020 року, з повторним направленням 13 квітня 2020 року, вручена уповноваженій особі Державному підприємству «Вищедубечанське лісове господарство» 05 травня 2020 року, 22 травня 2020 року та представнику Кілічаві Т.М. - 05 травня 2020 року, 07 травня 2020 року, що підтверджується зворотніми повідомленням про вручення поштового відправлення.

У відповідності до вимог статті 272 ЦПК України ухвала суду для виконання вручена третій особі Державному підприємству «Вищедубечанське лісове господарство» належним чином, однак вимог закону, визначених в ухвалі про залишення скарги без руху, третьою особою (апелянтом) протягом десяти днів з моменту отримання ухвали не виконано.

Судом враховується, що постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року, від 02 квітня 2020 року № 255 з 12 березня 2020 року на всій території України установлено карантин.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року N 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" (далі - Закон N 540-IX), яким розділ XII "Прикінцеві положення" ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID19), строки, визначені статтями: 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222,253,275, 284, 325, 354, 357,360,371,390,393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Отже, відповідно до вимог пункту 3 розділу ХІI "Прикінцеві положення" ЦПК України (в редакції чинній з 02 квітня 2020 року до 16 липня 2020 року) процесуальні строки автоматично продовжені до закінчення карантину.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено суддею-доповідачем, що ухвала суду Київського апеляційного суду від 05 березня 2020 року, якою продовжено процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року, вручена апелянту у травні 2020 року, тобто у період дії карантину, а тому з урахуванням дії Закону 540-ІХ такий строк для виконання недоліків скарги вважається автоматично продовженим до закінчення карантину.

Разом з тим, 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким внесено зміни, зокрема до Цивільного процесуального кодексу (далі - Закон № 731-IX).

Вказаним Законом законодавець по - іншому врегулював питання процесуальних строків під час дії карантину, які були автоматично продовжені на строк дії карантину Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30 березня 2020 року № 540-ІХ.

Так, Законом № 731-IX пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, (Відомості Верховної Ради України, 2017, N 48, ст. 436) викладено в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №731-IX від 18 червня 2020 року встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчилися 06 серпня 2020 року.

За змістом положень Закону №731-IX від 18 червня 2020 року єдиною підставою для продовження процесуального строку, встановленого судом, за обставин неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк, що зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених процесуальними кодексами).

Станом на 11 вересня 2020 року вимоги закону, визначені в ухвалі про залишення апеляційної скарги Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року без руху, третьою особою не виконані. Заява (клопотання) про продовження процесуального строку, встановленого судом в ухвалі від 05 березня 2020 року, від третьої особи (апелянта) до суду апеляційної інстанції не надходила.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, зокрема: якщо учасник справи відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені відповідними статтями цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява ( апеляційна скарга) вважається поданою в день первісного її подання до суду, в іншому випадку - заява (скарга) вважається неподаною і повертається.

Про повернення скарги суддя-доповідач постановляє ухвалу - частина 7 статті 357 ЦПК України.

За таких обставин апеляційну скаргу Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року слід визнати неподаною та повернути.

Керуючись ст. 185, ч. 7 ст. 357 ЦПК України суддя, -

у хв а л и в :

Апеляційну скаргу Кілічави Тетяни Михайлівни - представника Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 03 грудня 2019 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне підприємство «Вищедубечанське лісове господарство», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ОСОБА_6 про визнання недійсними рішень органу виконавчої влади та витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння визнати неподаною та повернути.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя-доповідач: В.М. Волошина