Справа № 661/900/19
Провадження № 2/661/16/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2020 року м. Нова Каховка

Новокаховського міського суду Херсонської області

Суддя - Ведяшкіна Ю.В.

секретар судового засідання - Бірючова О.В.

у цивільній справі №661/900/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: орган опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.

У відкритому судовому засіданні брали участь:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_4 ,

у с т а н о в и в:

19 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд виключити з актового запису №04, вчиненого 15 січня 2007 року Таврійським міським виконкомом Новокаховської міської ради Херсонської області даних про нього, як батька дитини ОСОБА_5 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 09 серпня 2005 року він та відповідачка у справі уклали шлюб, під час якого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 народила доньку ОСОБА_5 , в актовому записі про народження якої він зазначений як батько. По мірі того як дитина підростала в нього виникли сумніви в його батьківстві щодо неповнолітньої ОСОБА_5 , адже ні він ні його близькі не знаходять спільних рис в обличчях батька та народженої дитини. Крім того, в період ймовірного зачаття він не проживав однією сім`єю з відповідачкою оскільки проживав за місцем реєстрації в с. Республіканець Бериславського району Херсонської області, працював у риболовецькому колгоспі і з ОСОБА_2 , що проживала в м. Таврійськ, бачився не більше 2-3 годин на тиждень. За таких підстав у зв`язку із оспорюванням свого батьківства він вимушений звернутись до суду із зазначеним позовом.

11 березня 2019 року ухвалою суду прийнято зазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

01 квітня 2019 року до суду надійшов відзив відповідачки, відповідно до якого вона просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що зазначенні вимоги є безпідставними та ґрунтуються лише на припущеннях відповідача, оскільки їх донька ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в період зареєстрованого шлюбу, та її біологічним батьком є ОСОБА_1 , з яким вони проживали за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, вважає що такі вимоги ним заявлені з метою ухилення від виконання своїх батьківських обов`язків щодо сплати аліментів.

28 серпня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по сутті.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити із зазначених у ньому підстав.

Відповідачка та її представник позовні вимоги не визнали та просили відмовити в їх задоволенні за необґрунтованістю.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: органу опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області в судове засідання не з`явилася, у своїй заяві просила розглядати справу у її відсутність, зазначила, що заперечує проти задоволення позову та просила прийняти рішення в інтересах дитини.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Новокаховського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області - в судове засідання не з`явився, в своїй заяві просив розглядати справу у його відсутність.

Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , дослідивши матеріали справи дійшов наступних висновків.

Так, судом встановлено, що з 09 серпня 2005 року ОСОБА_1 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , який розірвано 22 червня 2010 року. Від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась неповнолітня ОСОБА_5 , відповідно до свідоцтва про народження якої, серія НОМЕР_1 , виданого 15 січня 2007 року Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області, в графі батько зазначений позивач - ОСОБА_1 , в графі мати відповідачка по справі - ОСОБА_2 .

Згідно висновку експерта №74 від 27 червня 2019 року, молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (об`єкт № 1) виявлені алелі за локусами: D8S1179 - 12, 14; D21S11 - 28, 29; D7S820 - 11,13; CSF1P0 - 11, 11; D3S1358 - 15, 16; ТН01 - 08, 09; D13S317 - 11, 12; D16S539 - 11,11; D2S1338 - 17, 20; D19S433 - 13,18.2; vWA - 16, 16; ТРОХ - 11, 11; D18S51 - 12, 20; AMEL - X, X; D5S818-11, 12; FGA-21,25.

Молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (об`єкт № 2) виявлені алелі за локусами: D8S1179- 10, 14; D21S11 - 28, 30; D7S820 - 08, 11; CSF1P0 - 10, 11; D3S1358 - 15, 15; ТН01 - 08, 09; D13S317- 09, 12; D16S539- 11, 12; D2S1338 - 17, 23; D19S433 - 13, 18.2; vWA - 16, 17; ТРОХ-11, 11; D18S51 - 16, 20; AMEL-X, X; D5S818-11, 13; FGA - 23, 25.

Молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (об`єкт № 3) виявлені алелі за локусами: D8S1179 - 10, 13; D21S11 - ЗО, 32.2; D7S820-08, 09; CSF1P0- 10, 10; D3S1358 - 15, 18; ТН01 - 09, 10; D13S317 - 09, 12; D16S539 - 12, 13; D2S1338 - 23, 24; D19S433- 12, 13; vWA - 14, 17; ТРОХ - 08, 11; D18S51 - 12, 16; AMEL - X, Y; D5S818 - 13, 13; FGA-22, 23.

Відповідно до законів успадкування, генотип дитини повинен містити один алель кожного локусу від матері і один - батька. Молекулярно-генетичним аналізом ДНК зразка рідкої крові громадянина ОСОБА_1 та зразка рідкої крові дитини ОСОБА_5 встановлено: для кожного з досліджених STR-локусів в генотипі дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявляється алель умовно батьківського походження, який формально співпадає з алелем в генотипі передбачуваного батька, громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: D8S1179 - 10 ; D21S11 - 30; D7S820 - 08; CSF1P0- 10; D3S1358 - 15; ТН01 - 09; D13S317-09; D16S539- 12; D2S1338 -23; D19S433 - 13; vWA - 17; ТРОХ- 11; D18S51 - 16; D5S818 - 13; FGA-23.

Проведена оцінка достовірності результатів генетичного аналізу вказує на те, що такий збіг можна вважати закономірним, тобто зумовленим кровним спорідненням між заявленим передбачуваним батьком та дитиною, з ймовірністю не нижче 99,99999 %.

Таким чином, молекулярно - генетичним аналізом ДНК встановлено, що громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , може являється біологічним батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ймовірністю 99,99999 %; таким чином батьківство практично доведено.

Позивачем долучено до матеріалів справи експертний висновок №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест), щодо результатів генетичного аналізу ОСОБА_1 , для встановлення генетичного профілю по 25 ДНК маркерам, які співпадають з результатами зазначеними у висновку експерта №74 від 27 червня 2019 року щодо досліджених шістнадцяти з них.

Допитаний в судовому засіданні судовий експерт КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» Ланцман І.В. в судовому засіданні пояснила, що для проведення судової генетичної експертизи достатньо 14-15 локусів, та немає необхідності в дослідженні 24 локусів, спростовуючи при цьому твердження позивача про можливу неточність наданого висновку, яким було визначено 14 локусів, а не 24 як у експертний висновок №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест) .

Свідки: ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 в судовому засіданні підтвердили той факт, що сторони проживали разом, як чоловік та дружина, до та підчас вагітності відповідачки, яку він відвозив до пологового будинку, та забирав її з дитиною, та піклувався про дружину та дитину, разом відпочивали, що також підтверджується фотознімками, залученими до справи відповідачкою.

При цьому показання свідка ОСОБА_8 , відповідно до з 2004 року по 2010 рік він працював разом із позивачем, який в 2006 році жив окремо від відповідачки та взагалі з нею не підтримував подружні стосунки, суд не приймає до уваги, оскільки вони суперечать наявним в матеріалах справи доказам та показанням позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Статтею 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

Як роз`яснено в пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року, предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорювання батьківства» (Калачова проти Російської Федерації, № 3451/01, &34, від 7 травня 2009 року).

Так, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини в свої сукупності, суд враховуючи висновок судово - медичної молекулярно - генетичної експертизи, а також наданні в судовому засіданні показання свідків, вважає доведеним факт кровного споріднення та відповідно батьківства позивача ОСОБА_1 відносно неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже, позов про виключення з актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відомостей про батька, а саме: ОСОБА_1 , задоволенню не підлягає за безпідставністю, що в цілому відповідатиме інтересам неповнолітньої дитини.

При цьому, суд не приймає до уваги, твердження позивача та його представника про те, що висновок експерта № 74 від 27 червня 2019 року є не повним, у зв`язку з чим просили призначити повторно судову генетичну експертизу, проти чого відповідачка заперечувала, посилаючись на стан здоров`я неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надавши відповідні медичні довідки, оскільки дослідженні 16 локусів при проведенні зазначеної експертизи цілком співпадають з локусами зазначеними в експертному висновку №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест) наданому позивачем, та відповідно до пояснень експерта є достатнім для визначення батьківства, що позивачем не було спростовано.

За таких підстав суд відмовляє в задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 259, 263, 264, 265, 273, 354, 355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: орган опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області, Новокаховський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дні вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 27 березня 2020 року.

Суддя Ю. В. Ведяшкіна