Справа № 216/5778/19
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 березня 2020 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого Чайкіна І.Б., за участю секретаря судового засідання Бесараб О.В. розглянувши в порядку спрощеного провадження, цивільну справу за позовом Акціонерного Товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем Умов договору станом на 17.04.2018 року останній має заборгованість перед АТ КБ «Приватбанк» в розмірі 21 952,95 гривень, яку позивач і просить стягнути з відповідача в судовому порядку, а також відшкодувати судові витрати по справі.
Відповідно до ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку з викликом сторін.
Враховуючи викладене, суд вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
29 жовтня 2019 року Ухвалою Центрально- Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області позовну заяву передано до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області за підсудністю.
Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 листопада 2019 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву.
Представник позивача до суду не прибув, в матеріалах справи міститься письмове клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити, проти проведення заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи вважається повідомленим належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від нього не надходило.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Отже, з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України, можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Договір про відкриття карткового рахунку та його обслуговування укладено, на виконання якого банком 27.09.2016 року відкрито картковий рахунок, відповідачу видано картку для виплат НОМЕР_1 , ( а.с.53).
Отримання послуг та карток відповідачем підтверджується фотографуванням клієнта з карткою відповідно до п.1.1.7.40 Умов та правил надання банківських послуг (а.с.57-58).
Так, проходження відповідачем ідентифікації у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» при оформленні у 2016 році кредитної картки також підтверджує факт укладення між сторонами кредитного договору.
У відповідності до пункту 1.1.1.89 система Internet Banking Приват-24 це система дистанційного обслуговування клієнта, офіційний канал зв`язку між банком та клієнтом.
В рамках обслуговування, та будучи користувачем послуг банку, відповідач через Internet Banking «Приват-24» з урахуванням ідентифікації клієнта, маючи всі доступи в систему, за період з 27 вересня 2016 року по 30 вересня 2016 року включно, відкрив 5 інтернет-картку (рахунки) та став користувачем послуг:
НОМЕР_2 відкрито 27 вересня 2016 року, видатки на суму 8014 грн. 50 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці;
НОМЕР_3 відкрито 27 вересня 2016 року, видатки на суму 8014 грн. 50 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці;
НОМЕР_4 - відкрито 27 вересня 2016 року, видатки на суму 8014 грн. 50 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці;
НОМЕР_5 відкрито 30 вересня 2016 року, видатки на суму 4633 грн. 16 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці;
НОМЕР_6 - відкрито 30 вересня 2016 року, видатки на суму 8068 грн. 80 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці, списання нарахованих за прострочений овердрафт процентів та штраф за прострочення кредиту;
6.4731****5886 - відкрито 27 вересня 2016 року, видатки на суму 9825 грн. 05 коп.; остання операція 31 березня 2017 року перенесення заборгованості по картці та списання нарахованих за овердрафт процентів.
Вищезазначене підтверджується виписками наданими АТ КБ «ПРИВАТБАНК» ( а.с.46-50), з яких слідує, що відповідач здійснював операції по овердрафту шляхом початкового переведення коштів між картками, потім розірвання договорів з переведенням дебетної частини переводу, списанням процентів по овердрафту та анулюванням операції як помилкової та кінцевим погашенням овердрафту з виведенням картки в неактивну.
В рамках проведення службового розслідування щодо сумнівних операцій, проведених відповідачем за період з 27.09.2016 року по 31.03.2016 року, щодо відкриття інтернет-карт та закриття договорів, з боку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» виявлено, що відповідач без наявної на те правової підстави набув грошові кошти позивача, що обліковуються за овердрафтом на рахунку, внаслідок того, що з його боку було ініційовано розірвання договорів за якими автоматично формується заявка на дебетування залишку на рахунку з подальшим зарахуванням коштів на картрахунок клієнта та паралельно в іншому модулі Приват-24 за операцією щодо розірвання договору подається фізично заявка на переведення наявних на інтернет-картці коштів з подальшим зарахуванням їх на картрахунок.
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до п.2.1.1.5.5 Договору, - клієнт зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, процентами за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором.
Також, пунктами 2.1.1.5.6 та 2.1.1.5.7 закріплено, що відповідач зобов`язався слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, а у разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту.
Пунктом 2.1.1.12.4 Умов та правил надання банківських послуг передбачено строк повернення Овердрафту в повному обсязі 30 днів з моменту виникнення Овердрафту. Строк внесення мінімального платежу овердрафту до 01 числа місяця наступного за розрахунковим, в розмірі встановленим згідно Тарифів від суми поточних боргових зобов`язань. Платіж включає в себе проценти за користуванням Кредитом передбачені тарифом, частину заборгованості за тілом кредиту та штрафи згідно Умов.
У відповідності до ч.ч.1, 4 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України).
Згідно із ст.33 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», платник несе перед банком або іншою установою учасником платіжної системи, що його обслуговують, відповідальність, передбачену умовами укладеного між ними договору. Платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним в документі на переказ, суті операції, щодо якої здійснюється цей переказ. Платник має відшкодувати банку або іншій установі - учаснику платіжної системи шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації. Платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну банку або іншій установі учаснику платіжної системи, що його обслуговують, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і проведенням незаконних операцій з компонентами платіжних систем (платіжні інструменти, обладнання, програмне забезпечення тощо). При цьому банк або інша установа - учасник платіжної системи, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за проведення переказу.
Аналіз наведених норм вказує, що крім функцій розрахунково-касового обслуговування клієнта, банк також виконує й функцію зберігання його грошових коштів, які перебувають на банківському рахунку і несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи, а значить і грошових коштів. В свою чергу клієнт несе відповідальність за проведення незаконних операцій.
В той же час, норми Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 5 листопада 2014 року №705 передбачають, що банк зобов`язаний ідентифікувати особу клієнта. У тому числі відповідно до п.9 розділу І «Загальні положення» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 5 листопада 2014 року № 705 банк зобов`язаний ідентифікувати та верифікувати клієнтів, які відкривають рахунки в банку, і користувачів електронних платіжних засобів, які здійснюють операції з їх використанням за цими рахунками, відповідно до порядку, установленого законодавством України, що регулює відносини у сфері запобігання легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.
При цьому суд зауважує, що спірні операції по картці відповідача були ініційовані в системі дистанційного обслуговування Приват-24 за допомогою дистанційного розпорядження з правильним введенням динамічного паролю та інших даних, необхідних для проведення операцій в режимі онлайн, ідентифікацією особи відповідача.
Так, сумнівність правомірності дій відповідача при проведенні операцій з відкриттям/закриттям рахунків з виведенням коштів на власні діючі рахунки, переведення коштів з закритих карток на інші інтернет-картки (рахунки), в результаті чого сума власних коштів збільшувалась (подвійне дебітування) та кінцево фізичним зняттям коштів в банкоматах, що не були забезпечені залишком коштів на рахунках відповідача та виникнення овердрафту, встановлена в ході проведення службового розслідування службою безпеки банку та не спростована жодними доказами з боку відповідача.
Враховуючи ту обставину, що з боку відповідача було перевищення суми операцій по платіжним картам, які використані за межами залишку на рахунку клієнта, що в свою чергу призвело до виникнення овердрафту, на заборгованість банком правомірно нараховано проценти за ставкою 37,2% річних від суми несанкціонованого овердрафту, що в свою чергу становить 26 039, 98 грн.Відповідач 17.04.2018 року частково відшкодував заборгованість в розмірі 4087,03 гривні. Таким чином, за відповідачем станом на 17.04.2018 року обліковується сума боргу у розмірі 21 952, 95 гривень на дебіторському рахунку НОМЕР_7 , який було відкрито саме за висновком проведеної перевірки за закритими інтернет-картками.( а.с.55-56).
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (стаття 3 ЦПК України).
У пункті 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 905/2260/17 вказано, що «як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав».
Таким чином, повно та всебічно дослідивши обставини справи, встановивши доведеність факту отримання відповідачем ОСОБА_1 грошових коштів і підписання ним анкети-заяви, здійснення операцій, що призвели до овердрафту, суд дійшов до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума заборгованості з урахуванням нарахованих процентів в розмірі 21 952, 95 гривень.
З огляду на те, що позовні вимоги задоволено повністю, враховуючи приписи статті 141 ЦПК України, суд приходить до висновку, що з відповідача підлягають стягненню судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору на користь позивача в сумі 1921 гривня.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 15, 16, 525, 526, 546, 549, 631, 1049, 1050, 1054 ЦК України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 77, 78, 80, 133, 141, 206, 223, 228, 258-260, 263-265, 280-284, 287, 354, 355, п. 15 Перехідних положень ЦПК України, суд
Позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» заборгованість в сумі 21 952 гривні 95 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» судовий збір в сумі 1921 гривня.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення складено та підписано без його проголошення 31.03.2020 року.
Суддя: І. Б. Чайкін