Ухвала

07 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 381/4598/16-ц

провадження № 61-14053 ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства комерційного банку «Правекс-Банк» про визнання кредитного договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

До Верховного Суду 23 вересня 2020 року ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив оскаржуване судове рішення скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Касаційна скарга, не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України доданий до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі 4 879,30 грн, не підтверджує його сплату у встановленому законом розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Враховуючи, що розмір оспорюваної суми становить 471 548,84 грн, заявник за подання касаційної скарги має сплатити 14 146,46 грн (7 073,23 грн * 200%).

Заявником сплачено 4 879,30 грн (квитанція від 23 вересня 2020 року № 51696291), тому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 9 267,16 грн.

Разом з тим, у клопотанні, доданому до касаційної скарги, заявник просить зменшити сплату судового збору на 50 % посилаючись на те, що має скрутне матеріальне становище, на його утриманні перебуває дружина ОСОБА_2 та неповнолітній син ОСОБА_1 , єдиним джерелом існування є заробітна плата, середній розмір якої становить приблизно десять тисяч гривень. На підтвердження вказаних обставин до клопотання додав довідку про доходи за період з березня по серпень 2020 року, копію паспорта дружини та свідоцтва про народження сина, довідку про склад сім`ї.

Дослідивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи те, що додані заявником документи містять інформацію про отримані доходи лише з березня по серпень 2020 року, однак не надано доказів про доходи чи їх відсутність за 2019 рік, які б свідчили про неможливість сплати судового збору, клопотання про зменшення розміру сплати судового збору не підлягає задоволенню.

У суду відсутні підстави вважати, що за попередній календарний рік заявник мав дохід, який не дозволяє йому сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для зменшення сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний матеріальний стан заявника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої касаційної скарги судовим збором.

Вказане грунтується на такій конституційній засаді судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (статтею 129 Конституції України) та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про зменшення розміру сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуютьсяположення статті 185 цього Кодексу, про щосуддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, статею 8 Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення розмірусплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 09 листопада 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білоконь