Справа № 219/9349/20
Провадження № 2/219/3131/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 жовтня 2020 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади про визнання майнових прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

08 жовтня 2020 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла зазначена позовна заява, у якій позивач просить: визнати за нею майнові права та обов`язки забудовника в порядку спадкування за законом на майно, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) встановлено вимоги до позовної заяви.

Так, пунктом 2 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктами 6, 7 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлена також необхідність зазначення у позовній заяві відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а також відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В свою чергу, у позовній заяві позивачем не зазначені:

1)повне найменування відповідача (не зазначено в особі якої юридичної особи виступає Бахмутська міська об`єднана територіальна громада);

2)ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

3)відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а також відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, у позовній заяві в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, зазначена Перша державна нотаріальна контора нотаріус Ленченко Т.О., однак ОСОБА_1 про залучення вказаної особи в якості третьої особи з боку позивача відповідної заяви, передбаченої частинами 1, 4 статті 53 ЦПК України, із зазначенням на яких підставах належить залучити вказану особу до участі у справі, до суду не надано.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 16 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Разом з тим, позивачем у позовній заяві зазначено, що ціна позову становить 100 000 гривень. Визначаючи таку ціну, ОСОБА_1 зазначає, що «згідно технічного паспорту на вищевказану квартиру (додаток 7) інвентаризаційна вартість квартири становить 5973 руб.». Проте вказана вартість не є актуальною на день звернення з позовом оціночною вартістю майна, а є вартістю побудов та споруд станом на 17 липня 1985 року, що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В свою чергу, позивачем у позовній заяві заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки задоволення позовних вимог пов`язано із реалізацією житлових прав її сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (після оформлення права власності вона зможе зареєструвати у вказаному будинку її сина), який є дитиною-інвалідом з народження.

Відповідно до вимог частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Також частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу положень вказаних норм убачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру належних до оплати судових витрат та звільнення від сплати судового збору це право суду, а не його обов`язок.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач, заявляючи клопотання, посилається на пункт 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю, та зазначає, що задоволення позовних вимог пов`язано із реалізацією житлових прав її сина. Разом з тим, фактично позовні вимоги пов`язані з реалізацією спадкових прав самої позивачки та ніяким чином не стосуються прав її дитини-інваліда.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що позивачем не подані докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, з огляду на що заява ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Таким чином, ОСОБА_1 пропонується сплатити судовий збір за позову вимогу майнового характеру за ставкою 1 відсоток ціни позову (виходячи із визначеної ціни позову згідно оціночної вартості майна), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, або надати достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів: Бахмутська міська отг22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37868870, Банк отримувача: Казначейство України(ел.адм.податків), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0005584, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Артемівський міськрайонний суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади про визнання майнових прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування за законом слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків (зазначення у позовній заяві відомостей, передбачених п.п. 2, 3, 6, 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, виконання вимог, передбачених ч.ч. 1, 4 статті 53 ЦПК України, сплати суми судового збору і надання документів, що підтверджують таку сплату,або надання достатніх доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі).

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади про визнання майнових прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Конопленко