Справа № 462/1831/18 Головуючий у 1 інстанції: Гедз Б.М.
Провадження № 22-ц/811/100/20 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2020 рокуЛьвівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Ванівського О.М.

суддів: Крайник Н.П., Мельничук О.Я.,

при секретарі:Симець В.І.

за участі представника ЛКП «Скнилівок» -Шмигун В.О., представника ОСОБА_1 ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційними скаргами ЛКП «Скнилівок», представника ОСОБА_1 адвоката Штинди Олега Васильовича на рішення Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Львівського комунального підприємства «Скнилівок» про зобов`язання до вчинення дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

В березня 2018 року представник ОСОБА_1 адвокат Штинда О.В. звернувся в суд з позовом, в якому просив зобов`язати ЛКП «Скнилівок» провести перерахунок розміру плати за ненадані та надані не в повному обсязі послуги ОСОБА_1 шляхом списання боргу за період з 01.10.2012 року до дня ухвалення рішення по справі, стягнути матеріальні збитки в розмірі 33816,13 грн., 10000,00 грн. моральної шкоди, а також судові витрати.

В обґрунтування позову покликався на те, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Згаданий будинок АДРЕСА_2 знаходиться на балансі ЛКП «Скнилівок», яке є виконавцем з надання житлово-комунальних послуг. Проте відповідач неналежно виконує свої обов`язки по наданню житлово-комунальних послуг, зокрема, по гарячому водопостачанню, заміні несправних лампочок в під`їзді будинку, не проводить ремонт даху будинку, через застарілість і пошкодження якого спостерігається протікання води на сходовий майданчик дев`ятого поверху. І за таке неякісне і неповне надання житлово-комунальних послуг ЛКП «Скнилівок» постійно проводить нарахування плати за ці послуги, як такі, що були надані. Тому, він і інші менканці вказаного вище будинку, починаючи з 2012 року і до сьогодні звертаються до відповідача з різного роду заявами-скаргами, актами-претензіями, заявами про перерахунок, проте такі залишаються без належного реагування. Крім того, за його рахунок ДП «Західний експертно-технічний центр Держгірпромнагляду України» було проведено технічне випробування вентиляційної системи будинку, в якому він проживає і надано висновок, що обмін повітря в даному приміщенні не відповідає вимогам п.5 ДБН 2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондицінування», що також підтверджує факт неналежного надання відповідачем послуг. Також, вказав, що на сьогодні він не користується загальнобудинковою вентиляційною системою, а власними силами встановив систему примусової вентиляції, тому вважає, що відповідач не вправі проводити йому нарахування за обслуговування димовентиляційних каналів. Крім того, починаючи з жовтня 2012 року ЛКП «Скнилівок» проводить нарахування за утримання будинку та прибудинкової території з різним тарифом. Також, невірно проводиться нарахування плати за надання послуг з централізованого опалення. У відповідності до вимог ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», він склав та надав відповідачу акт-претензію, в якій просив відповідача усунути зазначені порушення та провести перерахунок плати за ненадані послуги, проте отримав відмову. Вважає, що неналежне виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань є порушенням його прав, як споживача житлово-комунальних послуг згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги» та Законом України «Про захист прав споживачів і завдало йому шкоди у вигляді реальних грошових збитків, яких зазнав внаслідок неправильної роботи загальнобудинкової вентиляційної системи, що спричинила появу грибка на стінах квартири, яка йому належить. З метою усунення згаданого грибка та встановлення системи примусової вентиляції він власними силами і коштами зробив ремонтні роботи у квартирі АДРЕСА_3 , чим зазнав витрат на будівельні та інші допоміжні матеріали на загальну суму 33816 грн. 13 коп., які просить стягнути з відповідача. Також, йому завдано моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав через виставляння рахунків з боку відповідача за послуги, які не надаються, попереджень про наявність боргу, які призвели до появи роздратованості, стресу, переживання. Крім того, з вини відповідача було пошкоджено його майно, внаслідок чого вимушений був змінити звичайний для нього уклад життя (необхідність проведення ремонту за власний рахунок, виїзд за кордон з метою заробітку для проведення ремонту, доведення правоти перед відповідачем). Завдану йому моральну шкоду оцінює в 10000,00 грн.

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» (, м. Львів, вул. С. Петлюри, 36) на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 матеріальну шкоду у розмірі 20 142,00 грн. (двадцять тисяч сто сорок дві гривні).

Стягнуто з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» (, м. Львів, вул. С. Петлюри, 36) на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 моральну шкоду у розмірі 3000 грн. (три тисячі гривень).

Стягнуто з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» (, м. Львів, вул. С. Петлюри, 36) на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 витрати на проведення експертизи в сумі 5 600 грн. (п`ять тисяч шістсот гривень).

Стягнуто з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» (, м. Львів, вул. С. Петлюри, 36) на користь ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_4 витрати на професійну правничу допомогу на суму 10000 грн. (десять тисяч гривень).

Стягнуто з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» (, м. Львів, вул. С. Петлюри, 36) на користь держави судовий збір в розмірі 1409,60 грн. (тисяча чотириста дев`ять гривень 60 коп.).

В решті заявлених позовних вимог відмовлено.

Рішення суду оскаржило ЛКП «Скнилівок», подавши апеляційну скаргу.

Вважає, що судове рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи та з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що висновком судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018 року не підтверджено факт наявності вини та причинно-наслідкового зв`язку у завданні матеріальної шкоди відповідачем позивачу, пов`язаної безпосередньо з наявністю грибка на стінах кімнат його квартири, оскільки як зазначає експерт, причиною появи грибка є помилки, що були допущені в процесі проектування, будівництва, експлуатації будинку, а ЛКП «Скнилівок» є лише балансоутримувачем будинку і жодного відношення до проектування, будівництва, експлуатації будинку немає.

Вважає, що суд дав неналежну оцінку доказам щодо їх достовірності та достатності для висновків сду по суті справи, зокрема щодо визначення та встановлення прямої вини відповідача у завданні матеріальної шкоди, оскільки на адресу ЛКП не поступало жодних скарг від інших мешканців цього будинку з приводу виникнення чи наявності грибка в їхніх квартирах, наявності неякісної вентиляції в будинку, тощо.

Вказує, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували факт завдання моральної шкоди так і сам факт наявності вини у цьому ЛКП «Скнилівок».

Просить рішення Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року в частині задоволених позовних вимог скасувати, а в частині відмови позивачу залишити без змін.

Рішення суду оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Штинда Олег Васильович, подавши апеляційну скаргу.

Вважає, що відмовивши в задоволенні вимоги щодо зобов`язання проведення відповідачем перерахунку розміру плати за ненадані та надані не в повному обзясі житлово-комунальні послуги, судом першої інстанції допущено невідповідність висновків, викладених у його рішенні.

Судом не було встановлено, що лише на два акти-претензії відповідачем надавалися формальні відписки, однак на всі інші заяви та акти-претензії відповідач жодним чином не реагував.

Просить рішення Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року скасувати в частині відмови в задоволенні позовної вимоги про зобов`язання ЛКП «Скнилівок» провести перерахунок розміру плати за ненадані на надані не в повному обсязі послуги позивачу шляхом списання боргу за період з 01.10.2012 року до 28.11.2019 року та ухвалити в цій частині нове рішення, яким задовольнити цю позовну вимогу.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника ЛКП «Скнилівок» -Шмигун В.О. на підтримання апеляційної скарги ЛКП «Скнилівок», представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на підтримання доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 , перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ЛКП «Скнилівок» підлягає до задоволення, а апеляційна скарга представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 залишенню без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції не в повній мірі відповідає зазначеним вимогам.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення;8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції погодився з наведеними позивачем доказами на підтвердження заподіяння йому відповідачем шкоди, внаслідок поганої роботи вентиляційної системи в будинку, а також обставин, при котрих така шкода була заподіяна, тому прийшов до висновку, що матеріальна шкода в розмірі 20 142,00 грн. підлягає відшкодуванню. Окрім цього, суд першої інстанції вважав за необхідне стягнути з ЛКП «Скнилівок» 3 000,00 грн. моральної шкоди.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_2 від 06 жовтня 1995р., свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.08.2015 р. та витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 5, 6, 7).

Квартира АДРЕСА_1 , яка розташована на восьмому поверсі багатоповерхового будинку. Загальна площа квартири становить 51,30 кв.м. В цій квартирі проживає з 1984 року.

Зазначений будинок на АДРЕСА_2 перебуває на балансі та обслуговуванні ЛКП «Скнилівок», яке надає відповідачу послуги з утримання будинку і прибудинкової території та централізованого опалення.

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначав, що ЛКП «Скнилівок» неналежно надає, а в окремих випадках повністю не надає житлово-комунальні послуги, до яких входять утримання будинку та прибудинкової території, а також централізоване опалення, у зв`язку з чим просив списати борг за період з 01 жовтня 2012 р. до дня ухвалення судового рішення у справі.

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 01.09.2017 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ЛКП «Скнилівок» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.01.2007 року по 01.10.2012 року. Вказане рішення залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 15.11.2017 року (а.с. 8-9).

Окрім цього, як вбачається з відповіді на адвокатський запит від 02.01.2018 року ЛКП «Скнилівок», що 02.01.2018 року було проведено корекцію ОСОБА_1 на суму 3455 грн. 30 коп. за утримання будинку та прибудинкової території та 3384 грн. 92 коп. за центральне опалення за період з січня 2007 року по 01.10.2012 року, оскільки вказана заборгованість була визнана рішенням Залізничного районного суду від 01.09.2017 року такою, що є поза позовною давністю, тобто фактично безнадійною заборгованістю. На даний момент заборгованість ОСОБА_1 за період з 01.10.2012 р. по 01.01.2018 р. становить 4489 грн. 65 коп., а саме: 3830 грн. 79 коп. за утримання будинку та прибудинкової території та 658 грн. 86 коп. за центральне опалення (а.с. 11).

Пунктом 1 ч.1 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено право споживача одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Відповідно до ст..1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг;

Відповідно до ст.. 5 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо;

купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку;

поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку;

Відповідно до ст.. 16 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» надання комунальних послуг та надання послуги з управління багатоквартирним будинком здійснюються безперервно, крім часу перерв на: 1) проведення ремонтних і профілактичних робіт згідно з будівельними нормами і правилами, правилами технічної експлуатації і користування, положеннями про проведення поточного і капітального ремонтів та іншими нормативно-правовими актами; 2) міжопалювальний період для систем опалення виходячи з кліматичних умов згідно з нормативно-правовими актами; 3) ліквідацію наслідків аварії.

У разі застосування планової перерви в наданні комунальних послуг виконавець зобов`язаний повідомити споживача через засоби масової інформації або в інший спосіб, що гарантує доведення такої інформації до кожного споживача, про таку планову перерву не пізніш як за 10 робочих днів (крім перерви на ліквідацію наслідків аварії). У повідомленні необхідно зазначити причину та строк перерви в наданні відповідних послуг.

У разі застосування перерви в наданні комунальних послуг на ліквідацію наслідків аварії виконавець зобов`язаний повідомити споживача через засоби масової інформації або в інший спосіб, що гарантує доведення такої інформації до споживача, про таку перерву не пізніш як через три години з початку такої перерви. У повідомленні зазначаються причини та строк перерви в наданні відповідних комунальних послуг.

Якість комунальної послуги повинна відповідати вимогам, встановленим цим Законом, іншими актами законодавства та договором. Обов`язок забезпечення відповідності якості комунальної послуги встановленим вимогам покладається на виконавця такої послуги. Обов`язок забезпечення відповідності якості послуги з управління встановленим вимогам та договору покладається на управителя багатоквартирного будинку.

Захист прав споживачів житлово-комунальних послуг здійснюється уповноваженим центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів.

Обов`язок щодо забезпечення готовності до надання комунальних послуг внутрішньобудинкових систем, що знаходяться в житловому будинку (у тому числі багатоквартирному) і призначені для надання комунальних послуг, покладається на власника такого будинку (співвласників багатоквартирного будинку), якщо цей обов`язок не покладено ним (ними) на управителя чи іншу особу відповідно до закону або договору.

У разі настання перерв, визначених цією статтею, плата за відповідні житлово-комунальні послуги за час таких перерв не нараховується.

Згідно з ст..7 «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів;

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний:

1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів;

2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором;

3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством;

4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період;

5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг;

Відповідно до ст.. 27 ЗУ «Про житлово - комунальні послуги» у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг.

У разі ненадання, надання неналежної якості послуги з управління багатоквартирним будинком споживач має право викликати управителя для перевірки якості наданих послуг.

Порядок перевірки якості надання комунальних послуг та якості послуги з управління багатоквартирним будинком встановлюється Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом.

За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком).

Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача.

Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості.

У разі проведення перевірки якості наданих послуг з централізованого водопостачання, централізованого постачання гарячої води або постачання природного газу споживач має право здійснити забір проб. Інформація про забір проб включається до акта-претензії.

Порядок здійснення забору проб та проведення їх дослідження щодо послуг з централізованого водопостачання, централізованого постачання гарячої води та послуг з постачання природного газу затверджується Кабінетом Міністрів України.

У разі встановлення за результатами дослідження відібраних проб факту постачання послуг неналежної якості витрати споживача на оплату проведених досліджень проб підлягають компенсації за рахунок виконавця відповідної послуги.

У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом.

Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

Відповідно до п.1 порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 лютого 2010 р. N 151 цей Порядок визначає механізм проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - послуги) в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості. Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів господарювання всіх форм власності, предметом діяльності яких є надання послуг (далі - виконавці) і фізичних та юридичних осіб (далі - споживачі), яким надаються послуги.

Відповідно до п.2 вказаного порядку у разі ненадання послуг або надання їх не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних і якісних показників від нормативних, виконавець проводить перерахунок розміру плати за фактично надані послуги шляхом зменшення розміру плати за надання послуг з урахуванням вимог, наведених у додатку.

За приписами пункту 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. N 630 , Виконавець зобов`язаний: своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров`я та які не спричиняють шкоди його майну, відповідно до вимог законодавства та цих Правил; проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; звільняти від плати за послуги у разі їх ненадання та виплачувати компенсацію за перевищення строків проведення аварійно-відбудовних робіт; проводити перерахунок розміру плати за надання послуг у разі ненадання їх, надання не в повному обсязі, зниження якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та визначеному договором; (підпункт 16 пункту 32 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 р. N 151); своєчасно проводити за власний рахунок роботи з усунення виявлених несправностей, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; відшкодовувати збитки, завдані майну та/або приміщенню споживача та/або членів його сім`ї, шкоду, заподіяну його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору;

Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними.

Колегія суддів вважає, що акти-претензії на які посилається в апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 адвокат Штинда Олег Васильович є такими, що не відповідають вищенаведим вимогам, а тому суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що вимога про зобов`язання провести перерахунок задоволенню не підлягає.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 щодо відшкодування матеріальної шкоди, суд першої інстанції взяв до уваги висновок судового експерта Бочуляк Р.П., оскільки такий на думку суду відповідав вимогам ст. 102 ЦПК України і саме висновок експерта є належним засобом доказування вартості відновлювального ремонту та вважав, що висновком судової будівельно-технічної експертизи від 30.11.2018р. підтверджено факт наявності причинно-наслідкового зв`язку між поганою роботою вентиляційної системи в будинку, в якому мешкає позивач та наявністю грибка на стінах кімнат його квартири.

Відповідно до висновку експерта по результатах проведення будівельно-технічної експертизи №68/18 від 30.11.2018 року причиною наявності грибка (цвілі, плісняви) на огороджуючих структивних елементах у приміщеннях квартири АДРЕСА_3 , а саме на стінах кімнат, які значені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3, площею 17,7 кв.м. житлова кімната) та під номером 7, площею 1,3 кв.м. (лоджія) являється відсутність якісної вентиляції та промерзання конструкцій; причиною виникнення (появи) грибка (цвілі, плісняви) на огороджуючих конструктивних елементах у приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3 (житлова кімната) площею 17,7 кв.м., під номером 4 (кухня) площею 7,5 кв.м., під мером 5 (вбиральні) площею 1,4 кв.м., під номером 6 (ванної кімнати) площею 3,0 кв.м. та під номером 7 (лоджії) площею 1,3 кв.м. являється неправильна робота вентиляційної системи будинку та зайва волога, яка утворюється не тільки в приміщеннях, але і в будівельних конструкціях, що обумовлено помилками, допущеними в процесі проектування, будівництва, експлуатації, тощо; вартість відновлювального ремонту, проведення яких було необхідне станом на серпень-жовтень 2014 року для усунення грибка у квартирі АДРЕСА_1 , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 4 (кухня) площею 7,5 кв.м., під номером 5 (вбиральня) площею 1,4 кв.м., під номером 6 (ванна кімната) площею 3,0 кв.м. становить 20 142,00 грн.; вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких є необхідне станом на час проведення експертизи, для усунення грибка у квартирі АДРЕСА_1 , а саме на стінах кімнат, які позначені в технічному паспорті на цю квартиру під номером 3 (житлова кімната) площею 17,7 кв.м. та під номером 7 (лоджія) площею 1,3 кв.м., що виникли внаслідок нестандартної ситуації становить 12 190, 80 грн. (а.с. 140- 166).

Експерт ОСОБА_3 в судовому засіданні під час розгляду справи судом першої інстанції, підтримав висновок №68/18 від 30.11.2018 року. При цьому, пояснив, що оглядав квартиру, було виявлено на опоряджувальних огороджувальних конструктивних елементах квартири в приміщеннях під номером ІНФОРМАЦІЯ_1 та 7 наявні старі сліди перезволоження у приміщеннях квартири, тощо (руйнування розчину на стіхах, відшарування штукатурки, пошкодження основи, знебарвлення малюнка на шпалерах, відставання шпалер, тріщини, розриви шпалер, відшарування шару фарби, тощо); в приміщеннях під номерами 4,5, 6 на час проведення огляду виконаний ремонт; приміщеннях під номерами 1, 2 на оздоблювальних елементах покривів наслідків перезволоження не встановлено. При огляді квартири виявив примусову вентиляцію в кухні, ванній і вбиральні. Причиною виникнення і наявності грибка є проблема з конструктивом будинку, промерзання конструкцій і наявність неякісної вентиляції. Якщо б правильно працювала вентиляція, то грибка б не було у квартирі. Тому, ствердив, що першою і основною причиною виникнення грибка у квартирі є відсутність якісної вентиляції та неправильна робота вентиляційної системи будинку. Також зазначив, що зайва волога, яка утворюється не лише в приміщеннях, але і в будівельних конструкціях, що обумовлено помилками, допущеними в процесі проектування, бідувництва, експлуатації.

Згідно із частиною першою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Необхідною умовою відповідальності за заподіяння шкоди, є причинний зв`язок між дією (бездіяльністю) заподіювача шкоди і майновою або моральною шкодою, що виникла у потерпілої особи.

Відповідальність за наслідки, що наступили, можлива лише тоді, коли ці наслідки були закономірним результатом вчиненого особою діяння. Дія або бездіяльність, що є однією з умов виникнення цього результату, але не пов`язані з ним внутрішнім необхідним зв`язком, є лише мотив, але не причина наслідків, що наступили .

Для встановлення існування причинного зв`язку слід довести, що: 1) протиправна поведінка передувала настанню шкідливих наслідків; 2) шкідливі наслідки є результатом протиправної поведінки особи-заподіювача шкоди.

Обов`язковою умовою виникнення деліктних зобов`язань є причинно- наслідковий зв`язок між діями особи і заподіянням шкоди.

Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями завдавана, а викликана якимись іншими обставинами.

Відповідальність за завдану шкоду може настати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди: протиправну поведінку заподіювана шкоди: причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана: вину.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова від повільність не настає.

Для встановлення існування причинного зв`язку необхідно довести, що протиправна поведінка передувала настанню шкідливих наслідків, шкідливі наслідки є результатом протиправної поведінки особи - заподіювана шкоди.

Згідно з пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди по винні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Вказані висновки в частині необхідності встановлення винної особи та безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка завдала шкоду та цієї шкодою.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги ЛКП «Скнилівок» щодо відсутності причинно-наслідкового зв`язку у завданні матеріальної шкоди відповідачем позивачу, пов`язаної безпосередньо з наявністю грибка на стінах кімнат його квартири, оскільки експертом у висновку зазначено, що причиною появи грибка є помилки, що були допущені в процесі проектування, будівництва, експлуатації будинку. Оскільки ЛКП «Скнилівок» є лише балансоутримувачем будинку, тому жодного відношення до проектування, будівництва чи експлуатації будинку немає.

Відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно до ст.. 322 ЦК України Стаття власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб.

Житловим законодавством встановлюється обов`язок власників житлових будинків, квартир забезпечувати утримання, ремонт, експлуатацію тощо цих об`єктів за власні кошти. В ст. 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" прямо передбачено, що утримання приватизованих квартир (будинків) здійснюється за рахунок коштів їх власників. ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлює обов`язок співвласників нести витрати щодо утримання не лише займаних ними приміщень у багатоквартирному будинку, але і щодо їх спільного майна.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не надано доказів завдання йому матеріальної шкоди діями відповідача.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України).

Згідно п. 5 постанови Пленуму ВСУ №4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Пунктом 18 Постанови Пленуму передбачено, що при розгляді справ про відшкодування моральної шкоди суди мають виявляти і всебічно з`ясовувати причини й умови, що призводять до порушення прав фізичних і юридичних осіб та заподіяння їм моральної шкоди.

Колегія суддів вважає, що позивачем не надано доказів того, що саме діями відповідача була спричинена моральна шкода, а тому в задоволенні такої слід відмовити.

У відповідності до вимог ст..76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином, позивач повинен довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням шкоди і розмір відшкодування. При цьому встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність завдавача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Штинди Олега Васильовича слід залишити без задоволення, а апеляційна скарга ЛКП «Скнилівок» підлягає до задоволення. Рішення Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року в частині стягнення з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, моральну шкоду, витрат на проведення експертизи, витрат на професійну правничу допомогу та судового збору слід скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким з задоволенні позову в цій частині відмовити.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Штинди Олега Васильовича - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ЛКП «Скнилівок» - задовольнити.

Рішення Залізничного районного суду м. Львова від 28 листопада 2019 року в частині стягнення з Львівського комунального підприємства «Скнилівок» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, моральну шкоду, витрат на проведення експертизи, витрат на професійну правничу допомогу та судового збору скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову в цій частині відмовити.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повний текст постанови складено 06 жовтня 2020 року.

Головуючий: Ванівський О.М.

Судді Крайник Н.П.

Мельничук О.Я.