Справа № 754/9886/20
У Х В А Л А

іменем України

08 жовтня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді - Саламон О.Б.

з участю секретаря - Конончук К.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність державних виконавців Оболонського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Покровського міського відділу державної виконавчої служби Південно-східного Мідрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), -

В С Т А Н О В И В :

05.08.2020 від ОСОБА_1 до суду надійшла скарга, якій останній просить, зокрема, скасувати арешт, накладений постановою державного виконавця Оболонського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 02.09.2016, на підставі виконавчого листа Деснянського районного суду м. Києва від 02.06.2016 №1/754/6/13; скасувати арешт, накладений постановою державного виконавця Покровського міського відділу державної виконавчої служби Південно-східного Мідрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 26.08.2016, на підставі виконавчого листа Деснянського районного суду м. Києва від 02.06.2016 №1/754/6/13.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Від ОСОБА_1 до суду надходила заява про розгляд справи за його відсутності, вимоги скарги підтримує.

Від Покровського міського відділу державної виконавчої служби Південно-східного Мідрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) до суду надходила заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

Дослідивши подану скаргу, суд приходить до наступного.

Спори щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності державного виконавця під час виконання судового рішення врегульовано Розділом VII Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) та Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч. 1 ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Виходячи з аналізу норм цивільного процесуального законодавства, суд приходить до висновку, що звернення до суду зі скаргою в порядку розділу VII «Судовий контроль за виконанням судових рішень» ЦПК України не приведе до належного захисту прав скаржника.

Оскільки виконавчий документ повернуто, виконавче провадження не здійснюється, а арешт з майна не знято, належним способом захисту є звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Зокрема, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів (орган фіскальної служби), банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

Предметом скарги є вимога про зняття арешту з майна, конфіскованого на користь держави у межах виконання вироку, постановленого судом у кримінальному провадженні (справі).

Згідно із ч. 1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом. Потерпілий, цивільний позивач, цивільний відповідач та інші особи мають право звертатися до суду з клопотаннями про вирішення питань, які безпосередньо стосуються їх прав, обов`язків чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 535 КПК України у разі якщо судове рішення або його частина підлягає виконанню органами державної виконавчої служби, приватним виконавцем, суд видає виконавчий лист, який звертається до виконання в порядку, передбаченому законом про виконавче провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 14 Закону України «Про виконавче провадження» учасниками виконавчого провадження є, зокрема прокурор.

З огляду на вказане, з вимогами про зняття арешту з майна, який проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, заявник має звернутись до суду з позовом, з визначеним колом учасників справи.

Згідно з п. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи, що предмет скарги підлягає розгляду в порядку позовного провадження, а не шляхом оскарження дій чи бездіяльності державних виконавців в порядку ст. 447 ЦПК України, суд вважає за необхідне провадження по скарзі закрити.

Керуючись ст. ст. 10, 13, 18, 255, 447, 450, 451 ЦПК України; ст. 6 Конценції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 19, 129-1 Конституції України; ст. ст. 27, 64-1 Закону України «Про виконавче провадження», суд, -'

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по скарзі ОСОБА_1 на бездіяльність державних виконавців Оболонського районного відділу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Покровського міського відділу державної виконавчої служби Південно-східного Мідрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) - закрити.

Роз`яснити право звернення до суду з даними вимогами в порядку позовного провадження.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет на веб-сайті суду: http://ds.ki.court.gov.ua/

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів, з дня складання її повного тексту.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Повний текст ухвали суду складено 08.10.2020.

Суддя