У Х В А Л А

31.03.2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши заяву адвоката Цебрик Любомира Васильовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Цебрик Любомира Васильовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вішкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Цебрик Л.В. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про вішкодування шкоди.

Одночасно із зверненням до суду з даним позовом представник позивача надав суду заяву про забезпечення позову. Мотивуючи свою заяву, позивач вказує на те, що 26.04.2014 року відповідач завдав позивачу шкоди в результаті необережного проведення ремонту своєї квартири, що призвело до: знищення та пошкодження майна позивача на суму 62 620,1 грн. (розмір шкоди станом на 01.01.2015), завдання позивачу моральної шкоди в розмірі 5000 грн. Крім того, позивач поніс витрати на експертне дослідження розміру матеріальної шкоди в розмірі 2020 грн. (оплата дослідження експерта 13.05.2014 в розмірі 1 400 грн. та 13.01.2015 року в розмірі 620 грн.), що підтверджується самими висновками та квитанціями, копії яких додаються до позову, а оригінали є у позивача та у справі Ужгородського міськрайонного суду № 308/7607/14-ц. Вказані обставини встановлені рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 18.03.2015 року у справі № 308/7607/14-ц, яке залишене без змін ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 28,03,2017 року. Постановою КЦС ВС від 11 грудня 2019 року касаційну скаргу відповідача було залишено без задоволення, а вказані рішення судів без змін.

06.03.2020 було відкрито виконавче провадження з примусового стягнення вказаних вище судових рішень, що підтверджується постановою від 06.03.2020 року про відкриття виконавчого провадження № 61474901. Відповідач до цього часу не сплатив позивачу присуджену судом заборгованість в розмірі 69 640,1 грн. = 62 620,1 грн + 5000 грн. + 2020 грн. та 792 грн. судового збору.

Тривале невиконання судового рішення про стягнення коштів свідчить про злісне небажання відповідача виконувати рішення суду, здійснювати відшкодування позивачу та уникнути юридичної відповідальності. Позивач подав позов до ОСОБА_2 та просить стягнути з останнього матеріальну шкоду в розмірі 61 849 грн., завдану невідшкодуванням шкоди. У власності відповідача є таке нерухоме майно, що підтверджується інформаційною довідкою (додається), а саме: квартира за адресою АДРЕСА_1 ; нежитлова будівля за адресою АДРЕСА_2 ; будинок за адресою АДРЕСА_3 .

Причиною вжиття заходів забезпечення позову представник позивача вказує на очевидне небажання компенсувати позивачу завдану шкоду навіть за наявності рішення суду та відкритого виконавчого провадження. Оскільки в разі не накладення заходів забезпечення позову на майно відповідача в разі задоволення позову, останній може відчужити своє майно, що унеможливить виконання рішення суду, просить накласти арешт на майно відповідача в межах суми стягнення, а саме квартиру за адресою АДРЕСА_1 ; нежитлову будівлю за адресою АДРЕСА_2 ; будинок за адресою АДРЕСА_3 .

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень Постанови № 9 Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідного виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Однак, суд констатує, що позивачем в заяві про забезпечення позову відсутнє обґрунтування необхідності забезпечення позову, а саме існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову у разі не накладення заходів забезпечення позову, вчинення відповідачем дій, які дають підставу вважати про його намір відчужити належне йому майно.

Згідно ч.9 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог стаття 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали заяви, враховуючи те, що ухвала про забезпечення позову по своїй суті є виконавчим документом, приходжу до переконання, що подана ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 заява про забезпечення позову є необґрунтована, не відповідає вимогам ст.151 ЦПК України, а тому підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 149 - 153 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Цебрик Любомира Васильовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом адвоката Цебрик Любомира Васильовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про вішкодування шкоди повернути заявнику.

Роз`яснити адвокату ОСОБА_5 Л.В. та позивачу ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в 15 денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко