КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 756/2117/20

провадження №22-ц/824/13502/2020

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ Лапчевської О.Ф., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 355, 356 ЦПК України по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 30 липня 2020 року /суддя Майбоженко А.М./

за клопотанням представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Оболонського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання батьківства, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 30 липня 2020 року призначено генетичну експертизу.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначено в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Так, обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, ОСОБА_1 зазначає, що судом першої інстанції неправильно встановлені обставини справи, що мають значення для справи.

Разом з тим, ОСОБА_1 не зазначає чи погоджується вона із оскарженою ухвалою в частині саме проведення генетичної експертизи і якщо ні, то у чому, вона вважає, полягає необґрунтованість прийнятого рішення щодо призначення експертизи.

Крім того, апелянт зазначає, що вона та ОСОБА_4 є батьками ОСОБА_5 .

Однак, відповідно до обставин, зазначеним самою апелянткою, вона усиновила та змінила прізвище, ім`я та по батькові ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апелянту необхідно подати нову редакцію апеляційної скарги, вказавши у чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість оскарженої ухвали в частині призначення генетичної експертизи, вірно викласти прохальну частину відповідно до ст. 374 ЦПК України та надати копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга буде вважатись неподаною і повернеться апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Лапчевська О.Ф.