Справа № 206/1347/20
Провадження № 2/206/587/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Кушнірчук Р.О.,

при секретареві Ільїній І.М.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за розпискою, -

ВСТАНОВИВ:

31 березня 2020 року позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом.

Ухвалою суду від 27 травня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання призначене на 19.06.2020 представник позивача адвокат Калініченко М.В. з`явився та зазначив, що сторони нібито дійшло згоди по суті спору, а тому в наступне засідання будуть надані відповідні документи (а.с.38).

В наступні судові засідання призначені на 06.07.2020, 08.09.2020, 05.10.2020 ані позивач ОСОБА_1 , ані його представник адвокат Калініченко М.В. не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, будь яких клопотань про відкладення розгляду справи або про поважність неявки суду на надсилали.

Про належне повідомлення позивача та його представника про дату та час судових засідань свідчать наявні в матеріалах справи документи, а саме: розписка представника про явку в судове засідання (а.с.39) та довідки про доставку смс повідомлень на мобільні телефони позивача та його представника, які останні особисто зазначили в позовній заяві та договорі про надання правової допомоги (а.с.47-50).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічне положення містить також ч. 5 ст. 223 ЦПК України якою передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач та його представник правами, передбаченими ЦПК України, не скористувались та заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, що в свою чергу позбавляє суд можливості встановити дійсні обставини відносин між сторонами та перешкоджає правильному вирішенню спору.

Такі висновки суду узгоджуються також і з правовими позиціями, що викладені у постанові Верховного Суду по справі № 310/12817/13 від 22.05.2019.

Суд також враховує необхідність забезпечення розумних строків розгляду справи, що є однією з основних засад цивільного судочинства (ст. 2 ЦПК України) та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Звернення позивача до суду за захистом порушених прав в першу чергу передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Зазначені вимоги здійснені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами (ст. 44 ЦПК України), так як це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства диспозитивністю (ст. 13 ЦПК України), відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Вказаний висновок суду також кореспондується із п. 41 рішення Європейського суду з прав людини (Справа "Пономарьов проти України"), в якому звертається увага на те, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява №8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за розпискою слід залишити без розгляду, оскільки позивач та його представник тричі поспіль не з`явились в судові засідання та заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надавали.

З огляду на наведені вище норми права та керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за розпискою залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення без розгляду позову не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду, відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України, подається до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Самарський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий суддя: Р.О.Кушнірчук