Справа № 589/4820/19
Провадження № 2/589/514/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2020 року м.Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Сидорчука О.М.,

з участю:

секретаря судового засідання Надточій І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Богданівська сільська рада Шосткинського району Сумської області про поділ в натурі об`єкта нерухомого майна та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

14 листопада 2019 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 31.01.2020), в якій просить суд поділити в натурі одноповерховий двохквартирний зблокований житловий будинок по АДРЕСА_1 , виділивши як окремі об`єкти квартиру АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , визнавши за позивачем та відповідачем право власності на дані об`єкти нерухомого майна відповідно.

В обґрунтування позову зазначає, що є власником квартири АДРЕСА_4 , на підставі свідоцтва про право власності на житло за №60 від 02.02.1996 року, яке видане виконкомом Богданівської сільради Шосткинського району Сумської області. Рішенням Богданівської сільської ради від 24 червня 1996 року позивачу передано у власність земельну ділянку для обслуговування даного житлового будинку, господарських будівель і споруд орієнтовною площею 0,04 га по АДРЕСА_1 . Дана квартира має окремий вхід від квартири сусіда, відокремлена від сусідньої квартири глухою стіною та має господарські будівлі. Крім того, позивач вказує, що завершити процес приватизації земельної ділянки та узаконити господарські споруди, які відносяться до квартири АДРЕСА_2 можливо лише зі зміною правового режиму квартири на індивідуальний житловий будинок.

У підготовче судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, на уточнених позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився, подав заяву в якій проти позовних вимог не заперечував, просив їх задовольнити, справу розглядати в його відсутності, заперечень стосовно позовних вимог суду не надав.

Представник третьої особи в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд даної справи за його відсутності, в якій проти позову не заперечує.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог враховуючи таке.

Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції від 12 червня 2009 року № 2 у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_4 на підстві свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 02.02.1996 року, яке видане на ім`я ОСОБА_1 виконкомом Богданівської сільради Шосткинського району Сумської області.

Власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_2 (відповідач в даній справі).

Відповідно до ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно частин 1, 3 ст.358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до ст.364 ч.ч.1, 3, 4 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Ураховуючи те, що за змістом статей 316, 317ЦК України право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах норм чинного законодавства, які позивач не порушує, частка позивача в домоволодінні складається із конкретних приміщень, які ізольовані від приміщень іншого співвласника, має окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення, при цьому не порушуються права іншого співвласника, суд вважає, що позов слід задовольнити.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову про виділ в натурі об`єкта нерухомого майна та визнання права власності на нього, не суперечить закону та не порушує прав інших осіб.

Керуючись ст.ст.15, 16, 317, 321, 356, 358, 364, 392 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 82, 89, 263 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Поділити в натурі одноповерховий двохквартирний зблокований житловий будинок по АДРЕСА_1 :

- виділити як окремий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_2 , яка складається з: коридору площею 6,6 кв.м, кухні площею 6,7 кв.м, веранди площею 6,8 кв.м, кладової площею 6,5 кв.м, житлової кімнати площею 11,9 кв.м, житлової кімнати площею 11,8 кв.м, житлової кімнати площею 16,9 кв.м. разом з господарськими спорудами: сарай «Б», ганок «Г», літній душ «В», вбиральня «Д», погріб «Пг», хвіртками «№1», «№2», «№3» та огорожею «№4-№5» та визнати право власності на даний об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_1 ,

- виділити як окремий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_3 , яка складається з: коридору площею 16,5 кв.м, кухні площею 10,6 кв. м, ванної кімнати площею 4,9 кв.м, вбиральні площею 1,5 кв.м, житлової кімнати площею 13,5 кв.м, житлової кімнати площею 14,2 кв.м, житлової кімнати площею 24,9 кв.м разом з господарськими спорудами: сараями «Б 1», «Д1», «Ж1», «К1», «М1», погрібом «Пг1», гаражем «В1», навісами «Г1», «Е1», «З1». «Л1», свердловиною «№5» та огорожею «№1-№4» та визнати право власності на даний об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_2 .

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Сидорчук