Справа № 243/7186/20
Провадження № 2/243/2298/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 жовтня 2020 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Фаліна І.Ю.
секретаря судового засідання Коломієць К.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 13 м. Слов`янська позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування позову зазначає, що 02 червня 2017 року він уклав шлюб з відповідачем, який було зареєстровано Бахмутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 12.
Від цього шлюбу вони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дитина проживає разом з матір`ю ОСОБА_2 .
На даний час їх сім`я розпалася, подружні відносини сторони припинили з червня 2019 року, вони з відповідачем ніяких сімейних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть. Вважає, що подальше спільне життя та збереження сімейних стосунків неможливе. Рішення подати заяву на розлучення взаємне.
Просить суд, шлюб, зареєстрований 02 червня 2017 року Бахмутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 12 між ними, розірвати.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання. До суду надано клопотання про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити (а.с. 3).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялася належним чином: у відповідності до пункту 19 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, статті 12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» та статті 1-1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції».
Оголошення на офіційному веб-сайті Слов`янського міськрайонного суду Донецької області про виклик до судового засідання відповідача ОСОБА_2 було опубліковано на офіційному веб-сайті Слов`янського міськрайонного суду Донецької області 19 серпня 2020 року і тому з цієї дати відповідач вважається належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи (а.с. 18).
До суду надано клопотання про розгляд справи без участі відповідача, позовні вимоги визнає у повному обсязі, просить їх задовольнити. Після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_2 » (а.с. 4, зв. стор. а.с. 16).
Суд, розглянувши подані позивачем документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне.
Судом встановлено, що сторони 02 червня 2017 року уклали шлюб, про що Бахмутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області складено відповідний актовий запис № 12 (а.с. 9).
Від цього шлюбу сторони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується Свідоцтвом про народження, актовий запис № 593 (а.с. 8).
Їх сім`я фактично розпалася та сторони не підтримують сімейних стосунків, спільного господарства не ведуть.
Спору з приводу майна та місця проживання дитини на теперішній час немає.
В Постанові Пленуму Верховного суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначається, що при розгляді справ, які виникають у зв`язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм Сімейного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України «Про міжнародне приватне право» від 23 червня 2005 року, а також інших нормативно - правових актів, що регулюють сімейні відносини.
Згідно ч. 1 ст. 3 Сімейного кодексу України, сім`я є первинним та основним осередком суспільства.
Згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Згідно ст. 56 Сімейного кодексу України, кожна особа має право припинити свої шлюбні відносини.
Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 Сімейного кодексу України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Таким чином у суду є усі підстави для задоволення позовних вимог та розірвання шлюбу між сторонами, так як подальше спільне життя подружжя та збереження сім`ї неможливе.
Згідно ч. 1 ст. 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідач ОСОБА_2 не просить суд відновити дошлюбне прізвище.
Позивач ОСОБА_1 не вимагає від відповідача компенсацію за понесені судові витрати по справі.
На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 131, 258-259, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, ст.ст. 3, 24, 56, 110, 112, 113 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований 02 червня 2017 року у Бахмутському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 12, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ) - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище - « ОСОБА_2 ».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя І.Ю. Фалін