Справа № 214/2032/20
2/214/1743/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2020 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про припинення права на частку в спільній частковій власності, визнання права власності на частку нерухомого майна, відшкодування вартості частки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом 19 березня 2020 року, в якому просить суд: припинити право ОСОБА_2 громадянина держави Ізраїль, на 1/4 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 ; визнати за нею право власності на 1/4 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_2 та виплатити йому 18 737 грн. 50 коп. вартості цієї частки, що будуть внесені на депозитний рахунок суду до ухвалення рішення по справі.

За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу 19 березня 2020 року матеріали позову передано в провадження судді Євтушенку О.І.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись з позовною заявою та долученими до неї матеріалами, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України.

За подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» справляється судовий збір в розмірі, встановленому цим законом, який включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа.

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення, що регламентоване пунктом 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Статтею 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору, про що зазначено в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду Цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах».

При цьому, ч.ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так, при перевірці сплати ОСОБА_1 судового збору встановлено, що судовий збір сплачено 17 березня 2020 року в сумі 840 грн. 80 коп., квитанція № НОМЕР_1 АТ «Ощадбанк» та зараховано до спеціального фонду Державного бюджету України, що підтверджується випискою. Натомість в порушення ст.177 ЦПК України квитанцію чи інше платіжне доручення до позовної заяви не долучено.

-позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір, а саме ОСОБА_1 одночасно пред`явлено дві самостійні вимоги немайнову (припинення права власності) та майнову (визнання права власності), кожна з яких є окремим об`єктом справляння судового збору. При цьому позивачем сплачено судовий збір лише за немайнову вимогу, у зв`язку з чим їй слід доплатити судовий збір за майнову вимогу в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840 грн. 80 коп., та надати суду оригінал платіжного доручення чи іншого касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа;

-у відомостях про сторін та інших учасників справи (п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України) вказана в якості представника позивача за довіреністю ОСОБА_3 , однак жодних відомостей про неї у вступній частині позову не зазначено (поштовий індекс, місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі засоби зв`язку, офіційна електронна адреса та адреса електронної пошти);

-із змісту позову слідує, що відповідач успадкував спірну частку квартири після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак позивач не надає суду доказів, які б підтверджували дійсність подання відповідачем заяви про прийняття спадщини (відомості з нотаріальної контори, Витяг зі Спадкового реєстру про реєстрацію заяви відповідача тощо), наявність у відповідача права власності на спірну частку майна (Витяг/інформаційну довідку з Державного реєстру прав на нерухоме майно), що має істотне значення та впливає на наявність / відсутність між сторонами спору про право. У випадку неможливості самостійного надання таких доказів позивач не ставить питання про їх витребування у встановленому законом порядку (ст.84 ЦПК України);

-позивачем зазначено ціну позову майнового характеру відповідно до п.3 ч.1 ст.175 ЦПК України, однак без врахування вимог п.2 ст.176 ЦПК України, згідно з якою ціна такого позову визначається вартістю спірного рухомого майна 1/4 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 станом на момент звернення до суду за оцінкою, проведеною сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності, що унеможливлює визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті, та дійсної ціни позову.

Долучений до позовної заяви висновок про оцінку майна, виконаний суб`єктом оціночної діяльності СПД ОСОБА_4 25 червня 2019 року не є актуальним, оскільки визначений в ньому строк дії в 6 місяців станом на момент звернення позивача до суду сплинув, що відповідно до Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 грудня 2003 р. N 1891 (в редакції, затвердженій постановою Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року №224) визначає втрату ним чинності.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, то згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України її необхідно залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175, 177 ЦПК України, доплатить судовий збір та надасть квитанції про його сплату, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права на частку в спільній частковій власності, визнання права власності на частку нерухомого майна, відшкодування вартості частки залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Виявлені судом недоліки слід усунути наступним чином:

-сплатити судовий збір за пред`явлення майнової вимоги в сумі 1% від ціни позову (виходячи з оцінки спірного майна, актуальної на момент звернення до суду), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840 грн. 80 коп. за діючими реквізитами: UA0004024 (ККД 22030101 «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050»), одержувач коштів: УДКСУ у м. Кривому Розi, , банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998 з наданням суду платіжного доручення (квитанції), оформленого у відповідності до вимог закону;

-надати суду платіжне доручення (квитанцію) від 17 березня 2020 року про сплату судового збору в сумі 840 грн. 80 коп.;

-надати суду звіт про оцінку спірного майна станом на момент звернення до суду, складений сертифікованим суб`єктом оціночної діяльності, відповідно до якого визначити ціну позову;

-вказати відомості про представника позивача ОСОБА_3 , визначені п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України: поштовий індекс, місце проживання чи перебування, реєстраційний номер облікової картки платника податків, відомі засоби зв`язку, офіційна електронна адреса та адреса електронної пошти;

-надати докази виникнення у відповідача прав на спірну частку квартири в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявність/відсутність у нього зареєстрованого права власності на цю частину нерухомого майна (відомості з нотаріальної контори, Витяг зі Спадкового реєстру про реєстрацію заяви відповідача, копію спадкової справи; Витяг/інформаційну довідку з Державного реєстру прав на нерухоме майно). У випадку неможливості самостійного надання таких доказів заявити клопотання про їх витребування в порядку, встановленому ст.84 ЦПК України.

Копію ухвали направити позивачеві та її представникові за адресою, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.І. Євтушенко