Справа № 308/9103/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.09.2020 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Сарай А.І.,

за участю секретаря судового засідання Зборовської Х.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пітух Василь Іванович, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року у цивільній справі № 308/9103/16-ц за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року в цивільній справі № 308/9103/16-ц задоволено повністю позов публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Ухвалено стягнути з ОСОБА_1 на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором № MKK7GA00000185 від 14.12.2005 року в розмірі 9891,33 доларів США, що є еквівалентом 247777,82 грн. та 3716,67 грн. судового збору.

17.06.2020 року відповідач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пітух В.І., подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, в якій посилається на те, що 27.04.2020 року на адресу ОСОБА_1 направлено виклик державного виконавця від 27.04.2020 року № 15-61165534, у відповідності до якого головним державним виконавцем Ужгородського міського відділу ДВС Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Сухан М.М. вказав про наявність відкритого виконавчого провадження № 61165534 по примусовому виконанню виконавчого листа Ужгородського міськрайонного суду від 18.11.2019 року № 308/2371/18 про виселення: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які проживають у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 . 29.04.2020 року між ОСОБА_1 та адвокатом Пітух В.І. укладено договір про надання правої допомоги. 20.05.2020 року на адресу Ужгородського міськрайонного суду подано заяву про знайомлення з матеріалами цивільної справи № 308/9103/16-ц. 22.05.2020 року представник ознайомився з матеріалами цивільної справи № 308/9103/16-ц. Із повним текстом заочного рішення представник ознайомився 22.05.2020 року.

Представник заявника просить врахувати наступні поважні причини для поновлення пропущеного процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення: відповідач не отримував жодної судової повістки про розгляд вказаної справи (в матеріалах справи відсутні докази отримання); відповідач до цього часу веде переговори з кредитором АТ КБ «Приватбанк» щодо реструктуризації заборгованості та оплати суми боргу; неотримання відповідачем копії заочного рішення, що підтверджується поштовим повідомленням № 008, у відповідності до якого рекомендований лист повернувся без вручення.

Зауважує, що на момент ухвалення спірного заочного рішення позивач задовольнив свої вимоги за кредитним договором шляхом набуття у власність предмету іпотеки в порядку позасудового іпотечного застереження та став власником житлового будинку загальною площею 66,90 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору іпотеки від 29.12.2005 року, що посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Капітула Г.Д. та зареєстрований у державному реєстрі під номером 1373. Дана обставина підтверджується витягом від 11.11.2016 року, у відповідності до якого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального кругу Стойка Н.М. здійснено реєстрації нерухомого майна за ПАТ КБ «Приватбанк», номер запису про право власності 17412522.

Разом з тим, представника заявника вказує, що враховуючи, що позивач скористався своїм правом, передбаченим договором іпотеки на звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття у власність предмету іпотеки житлового будинку, тому відсутні підстави для стягнення суми заборгованості за кредитним договором, яка залишилася непогашеною після реалізації предмета іпотеки, оскільки такі вимоги відповідно до частини четвертої статті 36 Закону України «Про іпотеку», в редакції, чинній на час укладення договору іпотеки, є недійсними.

Вважає, що наведені підстави щодо неотримання судових повісток та оскаржуваного рішення, неможливості відповідачем особисто дати пояснення у справі, обґрунтованості наведених підстав, є поважними та достатніми підставами для скасування заочного рішення суду.

На підставі наведеного, представник заявника просить скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року у справі № 308/9103/16 та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.06.2020 року постановлено поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, прийняти заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пітух В.І., про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року у цивільній справі № 308/9103/16-ц.

31.03.2020 року представником АТ КБ «Приватбанк» подано відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якій посилається на те, що виходячи з матеріалів справи відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи. Зауважує, що щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Зазначає, що проведення переговорів щодо реструктуризації заборгованості та оплати суму боргу не є підставою для перегляду та скасування заочного рішення. Крім того, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження своїх слів. Зазначає, що банк та ОСОБА_1 14.12.2005 року уклали кредитний договір № МКК7СА00000185, згідно з умовами якого банк зобов`язався надати відповідачу кредит у розмірі 6254,00 доларів США на термін до 13.12.2009 року, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановлених кредитним договором. Позивач зобов`язання за даним договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, передбаченому умовами кредитного договору. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором № МКК7СА00000185. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. Вказує, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості, а кредитодавець на свій розсуд може вимагати від боржника будь-яку частину суми заборгованості за кредитом. Таким чином, як зауважує представник банку, заборгованість до стягнення становить 9891,33 доларів США, що за курсом 25,05 грн. відповідно до службового розпорядження НБУ від 17.08.2016 року складає 247777,82 грн. Зазначає, що 03.11.2016 року ПАТ КБ «Приватбанк» в порядку позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки отримав у власність житловий будинок, загальною площею 66,90 кв.м., житловою площею 36,70 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору іпотеки від 29.12.2005 року, що посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Капітула Г.Д. та зареєстрований у державному реєстрі під номером 1373. Звертає увагу, що станом на 17.08.2016 року відповідач мав заборгованість 25479,57 доларів США, а в договорі іпотеки сторони визначили вартість предмета іпотеки у розмірі 33000 грн. Тобто, сума заборгованості в декілька разів перевищує ціну предмету іпотеки. Наголошує, що в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази погашення кредитної заборгованості за договором. Враховуючи норми закону та докази, що містяться в матеріалах справи, представник банку вважає, що правовідносини між сторонами тривають й належним чином зобов`язання не виконані та кредитором не прийняті, відповідач належним чином свої зобов`язання за кредитним договором не виконав. Враховуючи викладене, представник банку просить відмовити у перегляді заочного рішення.

22.09.2020 року представником заявника подано до суду додаткові пояснення до заяви про перегляд заочного рішення, відповідно до яких просить скасувати заочне рішення, застосувати строк пропущеної позовної давності, призначити справу до розгляду в загальному порядку та відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заявник у судове засідання не з`явився, при цьому його представник до суду заяву, відповідно до якої просить провести судове засідання без його участі.

Представник АТ КБ «Приватбанк» у судове засідання не з`явився, при цьому подав до суду заяву, згідно з якою просить розгляд заяви про перегляд заочного рішення провести без його участі, зазначивши, що заперечує проти задоволення даної заяви, просить прийняти до уваги аргументи, викладені у відзиві, надані банком.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали цивільної справи № 308/9103/16-ц, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За приписами ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтею 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства, які є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, доступ до суду.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто, Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Перевіривши матеріали цивільної справи суд приходить до висновку, що обставини, якими заявник обґрунтовує необхідність задоволення заяви про скасування заочного рішення заслуговують уваги та докази, на які посилається заявник, мають суттєве значення для правильного вирішення спору при повторному розгляді справи, з дотриманням вимог, передбачених ст. 12 ЦПК України.

З урахуванням викладеного та з метою забезпечення повного, об`єктивного дослідження всіх обставин у даній справі, беручи до уваги обставини, на які посилається заявник у заяві про перегляд заочного рішення, суд вважає за необхідне дану заяву задовольнити та скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року, а справу призначити до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 12, 127, 259-261, 284, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Пітух Василь Іванович, про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року у цивільній справі № 308/9103/16-ц за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2016 року у цивільній справі № 308/9103/16-ц за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження.

Підготовче засідання призначити на 21 жовтня 2020 року о 10 год. 20 хв. у приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за адресою: вул. Загорська, 53, м. Ужгород, Закарпатська область.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається ug.zk.court.gov.ua.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуюча А.І. Сарай