КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Справа №754/6736/16 Головуючий у І інстанції Галась І.А.
Провадження №22-ц/824/6367/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

24 березня 2020 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Безпосередньо на адресу Київського апеляційного суду 10 березня 2020 року надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року у справі №754/6736/16 за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строків на апеляційне оскарження судових рішеннь суду першої інстанції, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 11 березня 2020 року було надіслано запит на електронну адресу Деснянського районного суду м. Києва про витребування цивільної справи №754/6736/16 за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У відповідь на запит, 17 березня 2020 року на адресу Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа №754/6736/16 за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Арсеналець-25» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року.

Матеріали вказаної цивільної справа були передані судді-доповідачу Голуб С.А. 24 березня 2020 року.

Таким чином, відсутність матеріалів цивільної справи унеможливили вирішення апеляційним судом питання про відкриття апеляційного провадження в межах п`ятиденного строку з дня надходження апеляційної скарги, що визначений ст. 359 ЦПК України.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року позов задоволено частково.

Додатковим рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року було вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись з вказаними рішеннями суду, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали 06 березня 2020 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження та не оплачена судовим збором.

Відповідно до ст.. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 354 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених в ч.2 ст. 358 цього Кодексу.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначають, що під час судового розгляду справи було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, а копію повного тексту оскаржуваного рішення суду було отримано лише 24 грудня 2019 року, а копію повного тексту додаткового судового рішення було отримано 22 січня 2020 року, а тому зазначені обставини дають право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не може погодитися з таким твердження ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з урахуванням такого.

У відповідності до вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга на рішення суду була подана протягом тридцяти днів з дня вручення його копії.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги та не спростовується матеріалами справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 24 грудня 2019 року отримали копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції від 15 листопада 2019 року, таким чином з 25 грудня 2019 року розпочався перебіг тридцятиденного строку на апеляційне оскарження з беззаперечним правом на поновлення пропущеного строку, та який закінчився 23 січня 2020 року.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги та не спростовується матеріалами справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 21 січня 2020 року отримали копію оскаржуваного додаткового рішення суду першої інстанції від 09 грудня 2019 року, таким чином з 22 січня 2020 року розпочався перебіг тридцятиденного строку на апеляційне оскарження з беззаперечним правом на поновлення пропущеного строку, та який закінчився 20 лютого 2020 року.

Разом з тим, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу на судові рішення суду першої інстанції лише 06 березня 2020 року, тобто після спливу тридцятиденного строку на апеляційне оскарження, який передбачений нормами цивільного процесуального законодавства України.

Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід подати повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень суду першої інстанції із зазначенням інших об`єктивних причин, які перешкоджали зверненню до суду з апеляційною скаргою в межах строків, визначених нормами ЦПК України.

Окрім того, подана апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Однак в поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять суд апеляційної інстанції звільнити їх від сплати судового збору, посилаючись на те, що вони є пенсіонерами за віком.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення клопотання пор звільнення заявників від сплати судового збору з урахуванням такого.

У відповідності до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання юридичною особою або фізичною особою - підприємцем апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з матеріалів справи, при зверненні до суду з позовом було вірно сплачено судовий збір у розмірі 1378 грн., відповідно при зверненні до суду з апеляційною скарго ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід було сплатити судовий збір в розмірі 2067 грн.

Однак, на підтвердження неможливості сплати судового збору, до апеляційної скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подали довідки про доходи за 2019 рік, разом з тим, суд апеляційної інстанції не враховує надані суду довідки про доходи, як такі, що підтверджують скрутне матеріальне становище та неможливість сплати скаржниками судового збору у розмірі 2067 грн., який не перевищує 5 відсотків від річного доходу скаржників.

З урахуванням викладеного, за звернення до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір в розмірі 2067 грн. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок: UA00026010, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів: УК у Солом`янському районі/Солом`ян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 38050812.

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101);код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз`яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір за а/с П.І.Б., Київський апеляційний суд».

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналах.

Згідно із ч. 3 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга подана після закінчення строків, встановлених ст. 354 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Якщо скаржник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк усуне недоліки, то апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. В іншому випадку до апеляційної скарги будуть застосовані положення ст. 357 або ж ст. 358 ЦПК України.

Враховуючи наведене та вимоги ст. ст. 185, 357, 358 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для подання повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду від 15 листопада 2019 року та додаткового рішення суду від 09 грудня 2019 року із зазначенням інших поважних і об`єктивних причин, що зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору у розмірі 2067 грн.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року відмовити.

Визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження, що зазначені в апеляційній скарзі неповажними.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 15 листопада 2019 року та додаткове рішення Деснянського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

У випадку не виконання вимог ухвали суду буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження або ж буде повернуто апеляційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб