Тарутинський районний суд Одеської області
_________________________________________________________________________
Справа №514/504/20
Провадження по справі № 2/514/253/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 року смт Тарутине

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Тончевої Н.М.

при секретарі - Образенко Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Тарутине цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з останнього неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01 лютого 2018 року по 30 вересня 2019 року в розмірі 8357 гривень 05 копійок.

Свої вимоги мотивує тим, що вона з відповідачем перебувала у зареєстрованому шлюбі з 25 червня 2000 року. Позивачка та відповідач є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Тарутинського районного суду Одеської області від 21 вересня 2016 року шлюб між ними було розірвано. 30 листопада 2016 року Тарутинським районним судом Одеської області ухвалено рішення, яким з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки ОСОБА_1 стягнуто аліменти на утримання дітей в розмірі 766 гривень на кожну дитину щомісячно, починаючи з 06 жовтня 2016 року до досягнення донькою повноліття. Проте, відповідач не своєчасно сплачує аліменти, в наслідок чого утворилась заборгованість. Зазначені обставини стали підставою для звернення позивачки до суду з зазначеним позовом.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, на розгляд суду від неї надійшла заява з проханням розглянути справу у її відсутність, на позовних вимогах наполягає.

Представник відповідача адвокат Афанасьєв А.О. у судовому засіданні позов не визнав. Зазначив, що згідно чинного законодавства для стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів мають бути доведені такі обставини: наявність заборгованості; наявність вини особи (платника аліментів) в утворенні заборгованості; розрахунок неустойки (пені). Однак, позивачкою не доведено наявність заборгованості, оскільки з довідки державного виконавця вбачається, що станом на червень 2020 року у відповідача відсутня заборгованість. Також відповідач не визнає своєї вини в утворенні заборгованості, оскільки згідно довідки державного виконавця станом на вересень 2019 року у відповідача також була відсутня заборгованість, а натомість наявна була переплата. Зазначена обставина дала йому підстави вважати, що вказаної переплати за аліментами вистачить на наступні місяці. Крім того, представник позивача просив також врахувати матеріальний стан відповідача та стан його здоров`я. З врахуванням наведеного, просив у задоволенні позову відмовити.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав доводи свого представника та просив також у задоволенні позову відмовити.

Вислухавши пояснення сторін, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд прийшов до наступного висновку.

Судом достовірно встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є батьками:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 07 травня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Тарутинського районного управління юстиції в Одеській області (а.с.11);

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 17 червня 2008 року народження відділом реєстрації актів цивільного стану Тарутинського районного управління юстиції в Одеській області (а.с.12).

07 листопада 2016 року Тарутинським районним судом Одеської області видано виконавчий лист №514/1287/16-ц (а.с.13), згідно якого стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 :

на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 766 гривень щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи з 06 жовтня 2016 року до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 766 гривень щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи з 06 жовтня 2016 року до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_6 .

З розрахунку заборгованості по сплаті аліментів від 17 липня 2020 року №8596 вбачається, що за період з лютого 2018 року по вересень 2019 року включно у відповідача ОСОБА_2 наявна заборгованість в розмірі 8363 гривні, яку останній повністю сплатив у листопаді 2019 року.

Позивачкою надано суду розрахунок розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 01 лютого 2018 року по 30 вересня 2019 року, яка дорівнює 17572 гривні 55 копійок.

Відповідно до частини 1 ст.196 СК України, в разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) в розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100% заборгованості.

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 180 СК України).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Згідно з частиною першою статті 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18).

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачка має право на стягнення з відповідача неустойки (пені) за прострочення сплати останнім аліментів на утримання дитини та з відповідача на її користь слід стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів, передбачену ст.196 СК України.

Суд бере до уваги розрахунок неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, здійснений позивачем та погоджується з ним.

Згідно ч. 1 ст. 196 СК України, розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач по справі ОСОБА_2 :

на обліку в Тарутинській районній філії Одеського ОЦЗ не перебуває, що підтверджується довідкою Тарутинської районної філії Одеського ОЦЗ від 18 вересня 2020 року №469;

за період з 1 кварталу 2017 року по 2 квартал 2020 року не отримував доходів, що підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків;

має захворювання «кіста правої долі печінки. Доліхосігма», що підтверджується результатами обстеження у Діагностичному центрі «ЮЖ-Укрмедтех».

Тож, відповідач ОСОБА_2 має тяжке захворювання, що не дає йому змоги працевлаштуватись та отримувати доходи.

Враховуючи матеріальний стан відповідача ОСОБА_2 та стан його здоров`я, суд вважає можливим позов задовольнити частково, а саме зменшити розмір неустойки, розрахований позивачкою та стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 2452 гривні 80 копійок.

Також, суд не бере до уваги доводи представника відповідача щодо недоведеності наявності заборгованості на вини відповідача у її утворенні, оскільки факт неповного виконання платником аліментів ОСОБА_2 рішення суду про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини підтверджується письмовим розрахунком заборгованості, складеним державним виконавцем, а у судовому засіданні відповідачем не надано доказів, які б спростовували наявність його вини у виникненні вказаної заборгованості.

Крім того, згідно п. 3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

У відповідності до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, вони стягуються з другої сторони пропорційно до задоволеною чи відхиленої частини вимог.

Позивачка звернулась до суду з зазначеним позовом 03 червня 2020 року (а.с.1).

Згідно п.п.2 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» станом на 03 червня 2020 року за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» передбачено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року в розмірі 2102 гривні 00 копійок. Враховуючи вище викладене розмір судового збору по даній категорії справ складає - 840 гривень 80 копійок.

Тож, враховуючи, що позивачку звільнено від сплати судового збору, з відповідача в дохід держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81,89, 136, 264, 265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця смт Тарутине Тарутинського району Одеської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженку села Слобідка Тарутинського району Одеської області, ідентифікацій номер НОМЕР_4 неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в сумі 2452 гривні 80 копійок.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця смт Тарутине Тарутинського району Одеської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Тарутинський районний суд Одеської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення виготовлено 01 жовтня 2020 року.

Суддя Н.М. Тончева