Справа № 643/5467/20
Провадження № 2/643/2647/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2020 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Задорожна А. М.

за участю секретаря судових засідань Тугайбей В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Московський районний у м. Харкові відділ держаної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, про встановлення батьківства, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просив суд встановити факт батьківства позивача щодо дитини, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та внести відповідні зміни до свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог вказав, що проживав однією сім`єю з відповідачем без реєстрації шлюбу з 2013 року по 2018 рік. Реєстрація народження ОСОБА_3 була здійснена зі слів матері. На цей час сторони займаються вихованням дитини удвох, позивач приймає активну участь у вихованні дитини, у її інтелектуальному, моральному, духовному розвитку. На підставі викладеного просив позов задовольнити.

Відповідач не скористалась правом на подачу відзиву на позовну заяву, неодноразово подавала до суду клопотання про перенесення відповідних судових засідань.

Представник позивача подала до суду заяву, у якій просила суд розглядати справу без участі її та позивача, позовні вимоги підтримала.

Відповідач подала до суду заяву, у якій просила суд перенести розгляд справи у зв`язку з тим, що відповідач перебуває в зоні ризику зараження вірусом COVID19 як вагітна жінка.

Представник третьої особи подала до суду клопотання, у якому просила суд розглядати справу без участі представника третьої особи, проти задоволення позову не заперечувала.

Суд, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази установив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Частинами 1, 2 статті 210 ЦПК України передбачено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID19)» (далі Закон № 540-ІХ), яким розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

На усій території України карантин установлено з 12 березня 2020 року по 31 жовтня 2020 року (постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, від 02 квітня 2020 року № 255, від 20 травня 2020 року № 392, від 22 липня 2020 року № 641 зі змінами в редакції від 26 серпня 2020 року).

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, у відповідача був обов`язок подати всі наявні в неї докази до суду разом з подачею відзиву, письмово відповідач не повідомляла суд про неможливість подати докази у встановлений строк. Явка відповідача не визнавалась судом обов`язковою, відповідач мала можливість надати до суду докази, які вона вважала за необхідне надати.

Згідно з ч. ч. 2-4 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

На підставі аналізу наведених вище норм права, враховуючи, що явка відповідача не визнавалась судом обов`язковою, відповідач не надала жодних письмових пояснень по справі, не надала відзиву на позовну заяву, а також враховуючи строки розгляду справи, суд вважає за необхідне відмовити відповідачу у задоволенні клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з зловживанням відповідачем таким правом.

Суд установив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_3 , батьками якої є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 9).

Суд установив, що сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу, що підтверджується копією нотаріально посвідченої заяви відповідача про надання згоди на тимчасове проживання малолітньої ОСОБА_3 разом з позивачем (а.с. 11). Вказана обставина не заперечується відповідачем.

Пунктом 3 частини 2 статті 125 СК України передбачено, що якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Абзацом 1 частини 1 статті 135 СК України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.

Згідно з ч. 1 ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до ч. 1 ст. 76, ч. 1 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

На підставі викладеного суд вважає надані позивачем докази достатніми для встановлення факту батьківства позивача щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд розподіляє судові витрати відповідно до статті 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 125, 128, 126, 130, СК України, ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 263-265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, -

ВСТАНОВИВ:

Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Встановити факт батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, щодо дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Внести зміни до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказавши у графі «Батько» - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано . У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Московський районний суд м. Харкова.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя А. М. Задорожна