Справа № 236/2309/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:

Головуючого судді - Сердюк Н.В.,

за участі:

секретаря судового засідання - Безорчук А.О.,

учасників справи:

позивача - ОСОБА_4 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Савченка Є.О. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Краснолиманського міського суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

16 липня 2020 року ОСОБА_4 звернулася до Краснолиманського міського суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтувала наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла донька позивачки - ОСОБА_4 , після смерті якої залишилося спадкове майно - житловий будинок АДРЕСА_1 . Як спадкоємець першої черги, позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, втім у прийнятті заяви було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для подання заяви. Позивачкою зазначено, що строк подання заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а саме через погіршення стану здоров`я, пов`язаного з хронічними захворюваннями та необхідністю проходження лікування. Тому, просить Суд визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про відкриття спадщини за законом після померлої доньки.

Ухвалою Краснолиманського міського суду Донецької області від 03 серпня 2020 року цивільний позов прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання.

01 вересня 2020 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Савченка Є.О. надійшов відзив на позовну заяву. Представником позивача зазначено, що відповідач позовні вимоги не визнає, вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, оскільки надані копії медичних документів, які підтверджують хворобу позивачки складені неналежним чином. Крім того, медичні документи підтверджують хвороби позивачки вже після спливу шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, відтак відсутні докази, якими підтверджена поважність причин, що перешкоджали позивачці подати заяву у встановлений законодавством строк. Враховуючи норми діючого законодавства, правових позицій Верховного суду України, відповідач та представник відповідача просять Суд у позові відмовити.

Ухвалою Краснолиманського міського суду Донецької області від 02 вересня 2020 року проведено підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання з`явилися позивачка ОСОБА_4 , яка позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Суду пояснила, що все майно належне померлій ОСОБА_4 , в тому числі будинок за адресою : АДРЕСА_1 , придбано за власні кошти позивачки. Тривалий час ОСОБА_4 хворіла на різноманітні хронічні хвороби, що підтверджується записами в амбулаторній картці. Після смерті доньки вона перебувала в пригніченому депресивному стані, оскільки смерть дитини - це найгірше, що може статися в житті людини. Перед смертю донька просила, щоб право власності на належний їй будинок було оформлено на її сина - ОСОБА_5 . Спадщину після смерті матері ОСОБА_5 спочатку не оформлював, бо довіряв своєму батькові - ОСОБА_2 . На теперішній час позивачці не відомо чи бажає її онук ОСОБА_5 приймати спадщину після смерті своєї матері чи ні. З метою недопущення позбавлення свого онука належного йому майна, ОСОБА_4 звернулася від свого імені до нотаріуса та подала заяву про прийняття спадщини. Звернутися до нотаріуса в установлений законом строк вона не мала можливості у зв`язку з необхідністю проходження тривалого лікування; вважає, що строк для подання заяви пропущено з поважних причин, тому просить Суд визначити додатковий строк необхідний для подання заяви про відкриття спадщини.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_6 проти позову з підстав, які викладені у відзиві заперечив. Суду пояснив, що протягом тривалого часу сторони перебували у дружніх стосунках і жодного спору щодо належності майна померлої ОСОБА_4 не було. Відповідач на момент смерті дружини ОСОБА_4 проживав з нею, із заявою про прийняття спадщини звернувся тільки в квітні 2020 року. Належних доказів, що підтверджують поважність причин з яких позивач ОСОБА_4 не звернулася у встановлений законодавством строк із заявою про прийняття спадщини до Суду надано не було, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 позов не визнав, Суду пояснив, що з сином ОСОБА_5 в нього склалися дружні відносини, наміру позбавляти сина належного йому після смерті матері майна він не має. В майбутньому планує скласти заповіт, за яким єдиним власником майна буде його син - ОСОБА_5 . Чи бажав повнолітній син приймати спадщину після смерті матері відповідачу не відомо, але приймати спадщину після смерті дружини ОСОБА_4 він не поспішав, оскільки жодного спору щодо спадкового майна не було, тому заяву про прийняття спадщини він подав лише в 2020 році та оформив право власності на успадкований будинок.

Суд, заслухавши пояснення позивачки ОСОБА_4 , представника відповідача Савченка Є.О. , відповідача ОСОБА_2 , покази свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , вивчивши матеріали справи вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_4 (а.с.5-6). ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, про що 26 червня 2017 року внесено актовий запис № 556, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого повторно 16 червня 2020 року Лиманським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) (а.с.7); 24 червня 2020 року ОСОБА_4 звернулася до державного нотаріуса Лиманської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті доньки ОСОБА_4 , втім постановою від 24.06.2020 року № 953/02-31 у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.9).

У відповідності зі ст.ст.1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що спадкова справа № 64626367 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , заведена приватним нотаріусом Трубніковим А.О., спадкоємцем є ОСОБА_2 (а.с.39, 79-80). Згідно свідоцтва про право на спадщину виданого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , після смерті ОСОБА_4 , він успадкував житловий будинок з господарськими та побутовими спорудами АДРЕСА_1 (а.с.40). Право власності ОСОБА_2 на вказаний будинок підтверджується Витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, номер запису 36276813 (а.с.41).

Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи зі змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підтвердження поважності причин пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини позивачкою надані копії медичних документів, з яких вбачається, що згідно виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_4 перебувала на лікуванні в хірургічному відділенні Комунального лікувального закладу «Центральна міська клінічна лікарня» м.Дружківка Донецької області з 09.01.2018 року по 12.01.2018 року (а.с.10). Згідно виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 1555 ОСОБА_4 з 20.11.2019 року по 29.11.2019 року перебувала на лікуванні в комунальному закладі охорони здоров`я «Часовоярська міська лікарня № 3» (а.с.11-12).

Письмових доказів, які підтверджують проходження лікування в період шестимісячного строку для подання заяви про відкриття спадщини в період з 23 червня 2017 року по 23 грудня 2017 року позивачкою надано не було. З наданої копії амбулаторної картки вбачається, що до хірургічного втручання у 2018 році, ОСОБА_4 зверталася до лікарні в 2011 році.

Допитаним в судовому засіданні свідкам ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 причини пропуску позивачкою строку прийняття спадщини не відомі.

З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для відкриття спадщини, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Оскільки доводи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, що додані до позову, тому суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними і вважає, що в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 264, 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У позові ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Краснолиманський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено та надано для ознайомлення 05 жовтня 2020 року.

Головуючий суддя -