Справа № 577/3825/20
Провадження № 2/577/1211/20
У Х В А Л А
"06" жовтня 2020 р. м.Конотоп
суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області Рідзевська І.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб між нею та громадянином РФ ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцем м. Райчихінськ Амурської області, РФ, зареєстрований Одинцовським УРАЦС ГУ РАЦС Московської області РФ, актовий запис №1056
Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України.
За вимогам п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:
повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Суди розглядають спори за позовами громадян України до осіб, які проживають за кордоном, за правилами альтернативної підсудності, передбаченої статтею 110 ЦПК України, а також виключної підсудності, передбаченої статтею 114 ЦПК України та статтею 77 Закону України "Про міжнародне приватне право".
Частиною національного законодавства України є чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 9 Конституції України).
Чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства (частина перша статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України").
До міжнародних угод, якими врегульовано правила міжнародного цивільного процесу, належать двосторонні та багатосторонні договори, підписані Україною, та угоди колишнього СРСР, які зберігають юридичну силу для України.
Відповідно до статті 24 Віденської конвенції про правонаступництво держав щодо договорів від 23.08.1978 року (ООН) двосторонній договір, що у момент правонаступництва був чинним щодо території, що є об`єктом правонаступництва держав, вважається чинним між новою незалежною державою й іншою державою-учасницею, коли: вони чітко про це домовилися; або якщо через свою поведінку вони мають вважатися такими, що про це домовилися.
Передумовою участі іноземців, осіб без громадянства і юридичних осіб у цивільних процесуальних правовідносинах є процесуальна правосуб`єктність. Оскільки цивільне процесуальне законодавство України не містить визначення цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності громадян і юридичних осіб, треба виходити з положення, що цивільна процесуальна правосуб`єктність зазначених осіб визначається відповідно до статей 28 і 29 ЦПК України.
Обсяг цивільних процесуальних прав та обов`язків визначається статтями 27, 31 ЦПК України. До цивільних процесуальних прав належить, зокрема, право на доступ до суду і засобів судового захисту, а також право на справедливий публічний розгляд у суді.
Припинення шлюбу та правові наслідки його припинення визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу (ст. 63 Закону України "Про міжнародне приватне право").
Порядок розірвання шлюбу з іноземцем передбачений також міжнародно-правовими договорами, які регулюють сімейні відносини.
Ці міжнародно-правові договори повинні бути погодженими Україною.
Виходячи з положень ЗУ «Про міжнародне приватне право», припинення шлюбу з іноземним громадянином здійснюється відповідно до наступних положень:
спільного особистого закону подружжя права держави, громадянами якої вони є;
права держави, в якій подружжя постійно проживало;
права, з якими обидва з подружжя мають тісний зв`язок.
У таких випадках в позовній заяві вказується останнє місце проживання/перебування, яке відоме позивачу.
Суд у таких випадках здійснює заходи щодо розшуку чоловіка, який є іноземцем. У тому випадку, коли потрібних даних про чоловіка-іноземця не знайдено, розлучення в Україні здійснюється без його присутності.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб з громадянином та мешканцем РФ. В позовній заяві зазначає, останнє відоме місце проживання відповідача - АДРЕСА_1 . Водночас, позивачем не зазначено місце проживання відповідача на території РФ.
Таким чином, враховуючи, що позивачем зазначено номер телефону відповідача суд доходить висновку про можливість встановити місце знаходження відповідача.
За таких обставин з метою забезпечення виконання вимог Закону України "Про міжнародне приватне право" та Віденської конвенції про правонаступництво держав щодо договорів від 23.08.1978 року (ООН) позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом зазначення місця проживання відповідача.
Крім того позивач має надати копію позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї перекладені на російську мову для відповідача.
Дані недоліки є суттєвими.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 177, 185 ЦПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.
Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків.
У разі неусунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.
Ухвала судді оскарженню не підлягає.

СуддяІ. О. Рідзевська