Справа № 185/9193/19
Провадження № 2/185/923/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

17 лютого 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С., за участю секретаря судового засідання Красуцького Б.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду міста Павлограда Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно в якій просила визнати за нею право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , у порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , після смерті якої залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири. Позивач звернулась до П`ятої Донецької державної нотаріальної контори, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки спадкова справа № 264/2014 знаходиться на тимчасово окупованій території України у місті Донецьку.

Свідоцтво про право на спадщину позивач не отримала, в зв`язку з проведенням антитерористичної операції на території міста Донецька.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, вказавши, що позовні вимоги визнає та не заперечує поти їх задоволення.

Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, перевіривши матеріали справи та доводи, викладені в позовній заяві, з`ясувавши обставини, факти та відповідні їм правовідносини, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 . /а.с.10, 11, 12/

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_3 , після смерті якої залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

25 квітня 2014 року у п`ятій Донецькій державній нотаріальній конторі була заведена спадкова справа №264/14 та зареєстровано в Спадковому реєстрі №56019995 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свідоцтво про право на спадщину позивач не отримав, в зв`язку з проведенням антитерористичної операції на території міста Донецька.

Згідно постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданої 17 липня 2019 року державним нотаріусом П`ятої Донецької державної нотаріальної контори, у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу відмовлено, оскільки спадкова справа № 264/2014 знаходиться на тимчасово окупованій території України. /а.с.17/

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Статтями 1216 та 1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст.ст. 1217, 1258, 1261 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом . Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (статті 1268, 1269 ЦК України).

Як визначено частиною 5 статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/3 частину квартири в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 03.10.2017 року) : до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, а саме, відповідно до ч.1 ст. 296 ЦПК України : апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин

Суддя І.С.Шаповалова