Справа № 766/4506/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18.03.2020 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє ОСОБА_2 (місце знаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_3 ) про поділ спільного майна,

встановив:

Представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою до ОСОБА_3 про поділ спільного майна, у якій просить провести поділ майна, що є у спільній сумісній власності наступним чином: визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , право власності на Ѕ частини житлового будинку АДРЕСА_4 , на земельній ділянці площею 473 кв.м.; визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , право власності на Ѕ частини житлового будинку АДРЕСА_4 , на земельній ділянці площею 473 кв.м.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

За ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити між іншим зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, яка визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч зазначеним вимогам у позовній заяві зазначено ціну позову 13294 грн., яка вказана у договорі дарування від 31.10.1995 року, що вочевидь не відповідає дійсній вартості майна на час подання позову до суду, поділ якого просить здійснити позивач. Матеріали позовної заяви не містять оцінку.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України№ 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості спадкового майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про вартість нерухомого майна та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, а також відповідно до ціни позову сплатити суму судового збору яка визначається у розмірі 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами)).

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Натомість позивачем надано до суду квитанцію №88581, що не відповідає приписам зазначених положень.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, а саме зазначити ціну позову, що відповідає дійсній вартості майна, та надати суду платіжний документ що відповідає вимогам закону на підтвердження оплати судового збору з урахуванням визначеної дійсної вартості майна на час звернення до суду із цим позовом.

Крім того, позивач зазначає, що відповідач не визнає її право власності на спірну частину домоволодіння, однак на підтвердження зазначеного доказів суду не надає. Крім того, не обґрунтовуються обставини неможливості звернення до реєстраційного органу для вчинення дій у відповідності до ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» для здійснення реєстрації належної позивачу частини нерухомого майна, або отримання відмови у здійсненні таких дій.

До того ж, ОСОБА_1 звертаючись до суду із позовом через свого представника ОСОБА_2 , у прохальній частині викладає вимогу про визнання права власності на Ѕ частину спірного домоволодіння за відповідачем ОСОБА_3 , разом з тим, додатки позовної заяви не містять документів на підтвердження права ОСОБА_2 представляти інтереси у суді відповідача ОСОБА_3 .

Позовна вимога про припинення права спільної сумісної власності на житловий будинок не містить конкретизації, а саме не вказано чиє право слід припинити та у якій частині і з чого ця частина складається. Ця позовна вимога не оплачена судовим збором, і взагалі не містить обґрунтувань, та не зазначено доказів, що підтверджують набуття та існування права спільної сумісної власності на житловий будинок у позивача та відповідача на час звернення із позовом до суду, з урахуванням вказано про відсутність реєстрації такого права у відповідності до вимог закону за співвласниками.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити крім іншого виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги(якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Враховуючи викладене, позивачу необхідно уточнити поданий позов та надати суду докази усунення вказаних недоліків.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявникам строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявникам.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі ордеру діє ОСОБА_2 (місце знаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_3 ) про поділ спільного майна залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявнику(представнику).

Надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах