ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
«23» березня 2020 року
м. Харків
справа № 641/5755/19-ц
провадження № 22ц/818/1705/20
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),
суддів - Бровченка І.О., Маміної О.В.,
учасники справи:
заявник Комунальне підприємство «Харківводоканал», представник заявника - Хом`як Р.В.,
заінтересовані особи ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представниця заінтересованої особи - ОСОБА_3
розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 грудня 2019 року в складі судді Чайка І.В.
в с т а н о в и в:
У липні 2019 року Комунальне підприємство «Харківводоканал» звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в сумі 9339,52 грн, а саме за надані послуги з централізованого водопостачання за період з 01 квітня 2017 року по 31 травня 2019 року в розмірі 4656,93 грн, за надані послуги з централізованого водовідведення за період з 01 квітня 2017 року по 31 травня 2019 року в розмірі 3427,22 грн, індекс інфляції в розмірі 973,00 грн, 3% річних від простроченої суми в розмірі 282,37 грн та стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» судовий збір в розмірі 192,10 грн.

26 липня 2019 року суддею Комінтернівського районного суду м. Харкова видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» заборгованість за житлово-комунальні послуги послуги з централізованого водопостачання та водовідведення за період з 01 квітня 2017 року по 31 травня 2019 року з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в розмірі 9339,52 грн та стягнуто в рівних частинах з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» витрати по сплаті судового збору в розмірі 192,10 грн.

У грудні 2019 року ОСОБА_2 через свого представника подав заяву про скасування судового наказу.
Ухвалою судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 грудня 2019 року заяву ОСОБА_2 про скасування судового наказу повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою судді Славицький П.І. через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу судді скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Вважав, що суд не надав належної оцінки доказам у справі, не звернув уваги на те, що він є учасником бойових дій в зоні АТО, тому на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» він звільнений від сплати судового збору.

13 березня 2020 року від представника заявника надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначив, що ОСОБА_2 не підтверджено, що він звільнений від сплати судового збору.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_2 необхідно задовольнити, ухвалу судді скасувати.

Ухвала судді суду першої інстанції мотивована тим, що до заяви про скасування судового наказу не додано квитанцію про сплату судового збору, тому на підставі частини 6 статті 170 ЦПК України вона підлягає поверненню без розгляду.

Проте, судова колегія з таким висновком суду першої інстанції не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 26 липня 2019 року суддею Комінтернівського районного суду м. Харкова видано судовий наказ про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» заборгованість за житлово-комунальні послуги послуги з централізованого водопостачання та водовідведення за період з 01 квітня 2017 року по 31 травня 2019 року з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в розмірі 9339,52 грн та стягнуто в рівних частинах з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Комунального підприємства «Харківводоканал» витрати по сплаті судового збору в розмірі 192,10 грн.

У грудні 2019 року ОСОБА_2 через свого представника подав заяву про скасування судового наказу.

Разом із вказаною заявою ОСОБА_2 надав витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України від 23 березня 2017 року № 58, згідно з яким останнього прийнято на військову службу за контрактом (а.с.22).

З довідки № 456 від 13 липня 2017 року, виданої командиром військової частини № НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_2 дійсно, безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі проведення антитерористичної операції м. Слов`янськ (Донецької області) (а.с.23).

Відповідно до довідки Національної Гвардії України військова частина № 3017 від 29 листопада 2019 року за № 796, ОСОБА_2 дійсно в період з 03 квітня 2017 року по 07 липня 2017 року, з 07 вересня 2017 року по 18 вересня 2017 року, з 03 січня 2018 року по 04 квітня 2018 року, з 12 червня 2018 року по 03 жовтня 2018 року, з 04 грудня 2018 року по 05 березня 2019 року безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення та у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в період здійснення зазначених заходів АДРЕСА_1 (а.с.24).

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 2 та 3 статті 170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Згідно з частиною 5 статті 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною 1 цієї статті.

Згідно з частиною 6 статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Вирішуючи питання про повернення заяви без розгляду, суддя суду першої інстанції дійшов висновку, що до заяви про скасування судового наказу не додано квитанцію про сплату судового збору.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком судді суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Як вбачається з наданих до суду першої інстанції довідок, виданих командиром військової частини № НОМЕР_1 за № 456 від 13 липня 2017 року та Національної Гвардії України від 29 листопада 2019 року за № 796, ОСОБА_2 безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення та у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в період здійснення зазначених заходів АДРЕСА_1 .

Виходячи з викладеного, можна дійти висновку про те, що ОСОБА_2 є учасником бойових дій, тому на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» він звільнений від сплати судового збору, зокрема, і за подачу заяви про скасування судового наказу.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку, що заяву про скасування судового наказу подано та складено з дотриманням вимог статті 170 ЦПК України, а тому висновок суду першої інстанції про повернення заяви без розгляду є безпідставним.

Колегія суддів зазначає, що судові процедури повинні бути справедливими, а тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на звернення до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

Аналізуючи наведене колегія суддів вважає, що ухвалу судді про повернення заяви без розгляду постановлено з порушенням норм процесуального права, а тому на підставі пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді суду першої інстанції - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376, п.4 ч.1 ст.379, ст. ст. 381 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.
Ухвалу судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 09 грудня 2019 року скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді І.О. Бровченко

О.В. Маміна

Повний текст постанови складено 23 березня 2020 року.