Справа № 645/455/20
Провадження № 2-во/645/89/20
УХВАЛА

Іменем України

25 вересня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Іващенко С.О.

за участю секретаря судових засідань Гурської С.Ю.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в заочному рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03 вересня 2020 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, суд, -

встановив :

До Фрунзенського районного суду м. Харкова звернулась позивач ОСОБА_1 , з заявою про виправлення описки в заочному рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03 вересня 2020 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, якою просить виправити описку у вступній та резолютивній частинах рішення, оскільки помилково зазначено ім`я по-батькові відповідача а саме « ОСОБА_2 йович» замість вірного « ОСОБА_2 євич».

Частиною 3 ст.269 ЦПК України передбачено, що заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Згідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановлюється ухвала.

Суд вважає за можливе розглянути заяву про внесення виправлень без повідомлення учасників справи.

Суд розглянув справу без фіксування судового засідання звукозаписувальними технічними засобами, що відповідає положенням ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

03 вересня 2020 року Фрунзенським районним судом м. Харкова винесено заочне рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Рішення не набрало законної сили.

За текстом вступної та резолютивної частин рішення допущена описка в імені по-батькові відповідача, а саме зазначено « ОСОБА_2 » замість вірного « ОСОБА_2 євич».

При цьому, слід наголосити, що опискою або арифметичною помилкою є описка або помилка технічного характеру. Термін описка означає помилку в написаному тексті, зокрема через неуважність. Під опискою необхідно розуміти зроблену помилку в написанні слів (спотворення слів); спотворення (неточність): прізвища, імені й по-батькові, в зазначенні ініціалів, назві юридичних осіб, їхніх адрес тощо. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Як вбачається з матеріалів справи, зі змісту позовної заяви, та інших матеріалів справи, наданої копії паспорта відповідача, відповідачем по справі є « ОСОБА_2 євич».

За таких обставин, у тексті вступної та резолютивної частин заочного рішення суду від 03 вересня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням була допущена описка у написанні імені по-батькові відповідача, яка підлягає виправленню.

Оскільки виправлення вказаної описки не впливає та зміст ухваленого рішення та не змінює його суть, вказана описка підлягає виправленню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 247, 260, 261, 269, 353, 354 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в заочному рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03 вересня 2020 року за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.

Виправити описку в заочному рішенні Фрунзенського районного суду м. Харкова від 03 вересня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та вважати правильним написання імені по-батькові відповідача у вступній та резолютивній частинах рішення « ОСОБА_2 євич».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної строки в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання до її скасування судом або до набрання чинності рішення по даній справі.

Суддя