Постанова

Іменем України

30 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 2-1915/12

провадження № 61-17573св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Кузнєцова В. О.,

суддів: Жданової В. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивач - товариство з обмеженою відповідальністю Компанія Управління активами «Прімоколект-Капітал», яке є правонаступником акціонерного товариства «Універсал Банк»,

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні скарги акціонерного товариства «Універсал Банк»на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року в складі судді Суханової Є. М. та на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року в складі судді Шахової О. В.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У лютому 2012 року публічне акціонерне товариство «Універсал Банк» (далі - АТ «Універсал Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги мотивовано неналежним виконанням відповідачами умов кредитного договору № 012-2008-653 від 28 березня 2008 року та договору поруки № 012-2008-653-Р від 28 березня 2008 року в частині своєчасної сплати кредитної заборгованості, у зв`язку із чим станом на 24 січня 2012 року утворилась заборгованість у загальному розмірі 134 493,41 швейцарських франків, що за офіційним курсом національного банку України станом на 24 січня 2012 року становить 1 159 750,12 грн, які позивач просить стягнути з відповідачів у солідарному порядку.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24 травня 2018 року у зв`язку з укладенням Договору про відступлення права вимоги від 14 листопада 2016 року між ПАТ «Універсал Банк» та ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал», позивача у цій справі ПАТ «Універсал Банк» замінено на ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал».

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року позовні вимоги ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» заборгованість за кредитним договором від 28 березня 2008 року у розмірі 134 393,41 швейцарських франків, що за офіційним курсом національного банку України станом на 24 січня 2012 року становить 1 159 750,12 грн. У задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Частково задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що у зв`язку із неналежним виконанням ОСОБА_1 своїх зобов`язань за кредитним договором, наявні правові підстави для стягнення з нього на користь позивача заборгованості у розмірі 134 393,41 швейцарських франків. Враховуючи, що заборгованість за щомісячними платежами виникла у ОСОБА_1 з лютого 2009 року, а з цим позовом банк звернувся лише у лютому 2012 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого частиною четвертою статті 559 ЦК України, тому договір поруки від 28 березня 2008 року з поручителем ОСОБА_2 є припиненим.

Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції

Не погоджуючись з рішенням місцевого суду, 24 липня 2019 року АТ «Універсал Банк» звернулося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року відмовлено за пропуском процесуальних строків на оскарження.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, наведені заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними.

16 вересня 2019 року АТ «Універсал Банк» повторно звернулося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року відмовлено.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження за повторною апеляційною скаргою банку на рішення районного суду, апеляційний суд керувався вимогами пункту 3 частини першої статті 358 ЦПК України, яким визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення апеляційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

Короткий зміст вимог касаційних скарг та узагальнення їх доводів

У вересні 2019 року АТ «Універсал Банк» звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду від 27 серпня 2019 року та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування касаційної скарги заявник посилається на те, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24 травня 2018 року позивача у цивільній справі з АТ «Універсал Банк» замінено на ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал», у зв`язку із чим банк в подальшому не отримував із суду кореспонденцію щодо даної справи, а дізнався про наявність оскаржуваного рішення лише після ознайомлення з матеріалами справи у червні 2019 року. Вказує, що оскаржуване рішення прямо, істотно та негативно впливає на законні права банку, оскільки встановлює іншого суб`єкта права вимоги за спірним кредитним договором, право вимоги за яким ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» не передавалось.

Крім того, у листопаді 2019 року АТ «Універсал Банк» звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду від 25 вересня 2019 року та направити справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Касаційна скарга мотивована тим, що згідно з пунктом 1 частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки. При цьому банк вказував, що він був виключений судом з числа учасників процесу, проте оскаржуване рішення впливає на його законні права та інтереси.

Короткий зміст відзивів на касаційні скарги та узагальнення їх доводів

У листопаді 2019 року та лютому 2020 року до суду касаційної інстанції надійшли аналогічні за змістом відзиви на касаційну скаргу, подані представником ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , в яких вона просить ухвали Київського апеляційного суду від 27 серпня та від 25 вересня 2019 року залишити без змін, оскільки вони постановлені з дотриманням норм процесуального права, підстави для поновлення строку банку на оскарження рішення суду першої інстанції та для відкриття апеляційного провадження відсутні.

У грудні 2019 року до суду касаційної інстанції надійшла заява ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал», в якій останній визнав касаційну скаргу АТ «Універсал Банк» на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року та просив її задовольнити у повному обсязі.

Також у листопаді 2019 року до суду касаційної інстанції від банку надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначав, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 01 жовтня 2019 року відкрито касаційне провадження в указаній справі за касаційною скаргою АТ «Універсал Банк» на ухвалу Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року і витребувано цивільну справу № 2-1915/12 з Деснянського районного суду м. Києва.

Ухвалою Верховного Суду від 11 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження в указаній справі за касаційною скаргою АТ «Універсал Банк» на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

У жовтні 2019 року вказана справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 21 вересня 2020 року справу № 2-1915/12 призначено до розгляду.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частинами першою та другою статті 400 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційні скарги АТ «Універсал Банк» підлягають залишенню без задоволення з огляду на таке.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебувала справа за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 24 травня 2018 року позивача у вказаній цивільній справі АТ «Універсал Банк» замінено на ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» у зв`язку з укладенням Договору про відступлення права вимоги від 14 листопада 2016 року між ПАТ «Універсал Банк» та ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал».

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року позовні вимоги ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» заборгованість за кредитним договором від 28 березня 2008 року у розмірі 134 393,41 швейцарських франків, що за офіційним курсом національного банку України станом на 24 січня 2012 року становить 1 159 750,12 грн. У задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погодившись з вказаним рішенням суду АТ «Універсал Банк» 24 липня 2019 року звернулося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 серпня 2019 року апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» залишено без руху у зв`язку з тим, що банк не зазначив поважні причини пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення суду та надано десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

На виконання вказаної ухвали суду 23 серпня 2019 року банк надав заяву на усунення недоліків, в якій посилався на те, що ухвалу про заміну позивача у цій справі він не отримував. Разом з тим, заміна АТ «Універсал Банк» як позивача у справі новим позивачем ТОВ «Компанія управління активами «Прімоколект-Капітал» призвела до подальшого повного припинення направлення будь-якої судової кореспонденції на адресу банку, зокрема, і оскаржуваного рішення суду. Вважав, що має право на поновлення строку на апеляційне оскарження та просив визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки про наявність вказаного рішення дізнався тільки після ознайомлення з матеріалами справи 20 червня 2019 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року суд визнав неповажними зазначені банком причини пропуску строку на апеляційне оскарження та відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки доводи заявника щодо поважності причин пропуску строку на оскарження рішення суду суперечать фактичним обставинам справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за повторною апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року на підставі пункту 3 частини першої статті 358 ЦПК України.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно частини першої статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (пункт 1 частини другої статті 354 ЦПК України).

Відповідно до частина третя статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно частин третьої - четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З матеріалів справи вбачається, що 06 серпня 2018 року Деснянський районний суд міста Києва надіслав АТ «Універсал Банк» копію рішення суду від 30 липня 2018 року для відома.

Згідно з повідомлення про вручення поштового відправлення, копія рішення суду була отримана представником банку 13 серпня 2018 року, проте вперше з апеляційною скаргою банк звернувся до суду лише 24 липня 2019 року.

За таких обставин доводи банку про те, що суд першої інстанції не надсилав йому копію оскаржуваного рішення і про його існування банк дізнався лише 20 червня 2019 року після ознайомлення з матеріалами справи, є безпідставними.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 53, 55, ЄСПЛ, від 06 грудня 2007 року).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод застосування положень статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги не є порушенням права особи на доступ до правосуддя.

Установивши, що строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції від 30 липня 2018 року пропущений за відсутності поважних причин, суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок про відмову у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 357 ЦПК України.

Доводи касаційної скарги на законність оскарженої ухвали не впливають, висновків апеляційного суду не спростовують.

Помилкове визначення апеляційним судом статусу АТ «Універсал Банк» як позивача у цій справі, не впливає на правильність вирішення питання про дотримання ним строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Крім того, суд не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги банку на ухвалу Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року, оскільки відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення апеляційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

За наявності чинної ухвали Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 30 липня 2018 року, апеляційний суд не мав правових підстав для відкриття апеляційного провадження за повторною апеляційною скаргою банку.

Таким чином ухвала Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 406, 409, 410, 416 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги акціонерного товариства «Універсал Банк» залишити без задоволення.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 25 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийВ. О. Кузнєцов
Судді:В. С. Жданова
В. М. Ігнатенко
В. А. Стрільчук
М. Ю. Тітов