Справа № 405/7915/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

23 червня 2020 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді: Драного В.В.

при секретарі: Дерев`янко А.В.

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом на 5/6 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування позову вказала, що її батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які за період перебування у шлюбі побудували вказаний житловий будинок. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер та після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 частину автомобіля НОМЕР_1 та грошові вклади. 26.10.2001 року за заявою сина спадкодавця ОСОБА_3 була заведена спадкова справа. При цьому, позивач та її мати - дружина спадкодавця ОСОБА_5 проживала на час відкриття спадщини за вказаною адресою, а відтак вони всі прийняли спадщину у рівних частках по 1/6 частині в 1/2 частині вказаного будинку, що належала спадкодавцю ОСОБА_4 . Однак вони документів на спадкове майно не оформляли. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , після смерті якої залишилася спадщина у вигляді 2/3 частин вказаного будинку. Сторони у межах шестимісячного строку заяв нотаріусу про прийняття спадщини не подавали, однак позивач на час відкриття спадщини постійно проживала разом із спадкодавцем ОСОБА_5 , а тому вважається такою, що прийняла спадщину, із заявою про відмову від спадщини вона не зверталася. 04.03.2018 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у зв`язку із відсутністю документа, що посвідчує право власності ОСОБА_5 на її частку у спільній сумісній власності подружжя. За таких обставин, просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 5/6 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.11.2019 року відкрито позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 12.05.2020 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.

У судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали, просили його задовольнити, не запеерчували щодо заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, також викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Поштова кореспонденція, направлена судом на адресу відповідача повернута з відміткою «адресат відсутній», тому він вважається повідомленим відповідно до норм п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України

Станом на 23.06.2020 року відзиву на позовну заяву від відповідача ОСОБА_3 до суду не надійшло.

З урахуванням положень ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , а з 17.02.1998 року її місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , виданим 17.08.2002 року Ленінським РВ УМВС України в Кіровоградській області (а.с. 5).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 26.12.1974 року Міськвідділом ЗАГС м. Кіровограда батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с. 7).

При цьому, між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 08.12.1963 року було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_4 від 08.12.1963 року, виданим Міськбюро ЗАГС м. Кіровограда (а.с. 6).

14.03.1966 року ОСОБА_4 та Виконком Кіровоградської міської ради уклали договір про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку на праві особистої власності з числом кімнат з однієї до п`яти включно, згідно п.п. 2, 9 якого забудовник ОСОБА_4 зобов`язується на наданій йому земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , побудувати житловий будинок, який по закінченню будівництва та введенні в експлуатацію стане особистою власністю забудовника (а.с. 10-11).

Рішенням Кіровоградської міської ради народних депутатів від 28.05.1997 року затверджено акт від 20.05.1997 року про прийняття в експлуатацію індивідуального житлового будинку та господарських за адресою: АДРЕСА_1 , збудованих ОСОБА_4 (а.с. 17).

Як вбачається з архівної довідки ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 03.01.2019 року № 51268 право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , було 23.01.1998 року зареєстровано за ОСОБА_4 на підставі вказаних договору та акту (а.с. 18).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданим 16.05.2001 року Міським відділом реєстрації актів громадянського стану Кіровоградського ОУЮ (а.с. 8).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 668 до майна померлого ОСОБА_4 , наданої на запит суду, ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 подали заяви про прийняття спадщини, які відкрилася після смерті ОСОБА_4 . 23.04.2002 року ОСОБА_5 та ОСОБА_1 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на автомобіль М-21406, номерний знак НОМЕР_6 (а.с. 57, 58, 59, 64, 65).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , виданим 01.08.2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у Кіровоградській області (а.с. 9).

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 116/2019 до майна померлої ОСОБА_5 , наданої на запит суду, 03.11.2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак 04.03.2018 року державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 відмовила їй у вчиненні вказаної нотаріальної дії у зв`язку із відсутністю документа, що посвідчує право власності ОСОБА_5 на її частку у спільній сумісній власності подружжя (а.с. 69, 95). При цьому, заява про прийняття спадщини від відповідача ОСОБА_3 у матеріалах спадкової справи відсутня.

Суд відзначає, що обставини справи свідчать про те, що спірні правовідносини щодо права спільної сумісної власності подружжя виникли до 1 січня 2004 року (до набуття чинності Сімейного кодексу України), а тому на них поширюються норми Кодексу про шлюб та сім`ю України.

Відповідно до ст. 22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.

Згідно ст. 24 КпШС України майно, яке належало кожному з подружжя до одруження, а також одержане ним під час шлюбу в дар або в порядку успадкування, є власністю кожного з них. Роздільним майном кожного з подружжя є також речі індивідуального користування (одяг, взуття тощо), хоча б вони і були придбані під час шлюбу за рахунок спільних коштів подружжя, за винятком коштовностей та предметів розкоші. Кожний з подружжя самостійно володіє, користується і розпоряджається належним йому роздільним майном.

Таким чином, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , був об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , так як був нажитий ОСОБА_4 під час шлюбу з ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України 1963 року, в редакції, що діяла на час смерті ОСОБА_4 , визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відтак, спадкоємці ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 прийняли спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , так як подали нотаріусу заяви про прийняття спадщини, зокрема на 1/2 частину належного спадкодавцю житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , по 1/6 частині вказаного будинку кожен.

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як вбачається із будинкової книги № 1385 прописки громадян, які проживають у будинку АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 зареєстровані за вказаною адресою з 17.02.1998 року (а.с. 76-77).

Крім того, згідно довідки Квартального комітету № 21 Подільського району м. Кропивницький від 07.03.2019 року № 124 ОСОБА_1 проживала разом із своїми батьками ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 24).

Таким чином, позивач ОСОБА_1 є такою, що прийняла спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_5 , яка складається з 4/6 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , так як на час відкриття спадщини вони постійно проживали разом. Заява про відмову від спадщини у матеріалах спадкової справи відсутня. При цьому, відповідач ОСОБА_3 заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_5 у межах встановленого строку не подавав. Відомості про інших спадкоємців у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, а відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права є його визнання.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відтак, позивач є спадкоємцем своїх батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 першої черги.

Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , був об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , відсутність доказів прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_5 відповідачем ОСОБА_3 , а також те, що позивач прийняла спадщину після смерті своїх батьків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 137, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 ) про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , право власності в порядку спадкування за законом на 5/6 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті матері ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачем.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом тридцяти днів з дня його підписання.

У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

В порядку статті 289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне судове рішення складено 02.07.2020 року.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний