Справа № 953/4304/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Кострової О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення розміру аліментів на неповнолітню дитину та стягнення додаткових витрат на утримання дитини, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась у суд з позовом до відповідача, ОСОБА_2 , відповідно до якого просить збільшити розмір аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у твердій грошовій сумі до 2500 гривень щомісячно до досягнення дитиною повноліття. Стягнути з відповідача додаткові витрати на утримання дитини в розмірі 1500 гривень щомісячно до досягнення дитиною повноліття, а також вже понесені додаткові витрати в сумі 5514 грн..

Провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження ухвалою суду від 17.03.2020р., розгляд справи призначений до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 05.06.2020р. закрито підготовче судове засідання, справа призначена до судового розгляду.

На теперішній час триває судовий розгляд.

17.09.2020р. до суду від позивача надійшла збільшена позовна заява.

У відповідності до ч.3 ст. 49 ЦПК України позивач має право до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. Як зазначалось судом, підготовче судове засідання закінчено.

Відповідно до ст. 126, ч.1 ст. 127 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Враховуючи, що позивачем пропущений строк для подання заяви про збільшення позовних вимог, заяви про поновлення строку позивачем не заявлено, заява підлягає залишенню без розгляду.

Також до суду від позивача надійшло дві заяви про витребування з Державної прикордонної служби України інформації про перетинання відповідачем державного кордону України з державним кордоном Польщі за період з березня 2019 року по теперішній час 2020 року, які розцінені судом як клопотання про витребування доказів.

В обґрунтування заяви позивачем зазначено, що це необхідно з метою підтвердження того факту, що відповідач має реальну фінансову спроможність та змогу сплачувати додаткові витрати на утримання дитини, у розмірі заявленому в позові, оскільки працює на території України без офіційного працевлаштування та періодично виїжджає на заробітки за кордон, зокрема до Республіки Польща, тобто вказана інформаціє підтвердить платоспроможність відповідача.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

За ч.2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Ті обставини, що відповідач працює за кордоном, є лише припущення позивача, тоді як судове рішення не може грунтуватися на припущеннях. Більш того, дані виїзду відповідача за кордон не є тими доками які підтверджують доходи відповідача.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача.

Керуючись ст. ст.49, 76, 77, 84, 126,127, 260, 280, 281 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про збільшення позовних вимог від 17.09.2020р. залишити без розгляду.

В задоволені клопотань позивача про витребування інформації з Державної прикордонної служби України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в частині залишення заяви без розгляду, шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду, протягом 15 днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Бородіна Н. М.