ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

05 жовтня 2020 року м. Чернівці

справа № 718/576/20

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Одинак О. О., ознайомившись з апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 31 серпня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), Державної казначейської служби України про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

встановив:

Справа не може бути передана на розгляд колегії суддів для вирішення питання про призначення її до розгляду, оскільки до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року, N 3674-VI (далі - Закону) встановлено судовий збір за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звертався до суду з позовом про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, що є вимогами майнового характеру. Ціна позову з врахуванням двох вимог складала 126 621 гривня 98 копійок.

Судовий збір, що підлягав сплаті при поданні до суду позовної заяви складав 1266 гривень 22 копійки (126621,98/100=1266,22).

Отже, судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення складає 1899 гривень 33 копійки (1266,22+150%=1899,33).

В матеріалах справи квитанція про сплату судового збору відсутня.

Судовий збір в сумі 1899 гривень 33 копійки підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Чернівецьке УК/м.Чернiвцi/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37978173

Банк отримувача : Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0024002

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Чернівецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

В апеляційній скарзі міститься заява апелянта.

Державна казначейська служба України просить звільнити її від сплати судового збору або відстрочити таку сплату до ухвалення судового рішення.

Посилається на те, що не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору у зв`язку з помісячним асигнуванням на оплату такого збору та великою кількість судових рішень, що потребують оскарження.

Суд вважає, що таку заяву апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Так, згідно частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судові процедури повинні бути справедливими, особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченогостаттею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція).

Однією з основних засад судочинства, визначених пунктом 8 частини третьоїстатті 129 Конституції України, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Обставини, на які посилається представник апелянта, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору або звільнення від такої сплати, оскільки в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження скрутного майнового стану заявника, що унеможливлює сплату ним судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. Зокрема заявником не додано доказів на підтвердження відсутності необхідних коштів на його рахунках, розміру помісячних асигнувань на оплату судового збору та кількість заяв та скарг, які підлягають оплаті судовим збором.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 381 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву Державної казначейської служби України про звільнення від сплати судового збору або відстрочення такої сплати залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 31 серпня 2020 року залишити без руху.

Надати Державній казначейській службі України п`ятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду О.О. Одинак