УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

5 жовтня 2020 року м. Мукачево Справа №303/5595/20

2/303/1872/20

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Кость В.В., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1

до відповідача ОСОБА_2

треті особи: (1) Мукачівський МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області;

(2) Мукачівська державна нотаріальна контора

про визнання права власності на квартиру, скасування заборони та зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Статтею 177 Цивільного процесуального кодексу України (частина четверта) передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 3 статі 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Фактичний аналіз змісту позовних матеріалів свідчить про те, що у поданому позивачем позові об`єднано дві вимоги майнового та немайнового характеру (визнання права власності та зняття арешту), які пов`язані між собою.

Незважаючи на вищевказане, матеріали справи не містять доказу сплати судового збору позивачем за кожну з позовних вимог.

Правовими приписами пункту 3 частини другої ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В свою чергу, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Незважаючи на це, у позовних матеріалах відсутні дані щодо ціни позову та вартості об`єкта нерухомості на момент звернення до суду, з метою визначення реальної ціни позову для сплати судового збору за розгляд такої позовної заяви.

По відношенню до цього слід також зазначити, що у п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду кримінальних і цивільних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати» від 17 жовтня 2014 року №10 зазначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити ціну позову та надати документ, що підтверджує дійсну вартість спірного майна на момент звернення до суду.

За таких обставин, позивачу слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, у порядку передбаченому п. 1 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір», який слід визначити з дійсної (фактичної) вартості спірного майна на момент звернення до суду з вимогою за предметом спору та за позовну вимогу немайнового характеру (зняття арешту) у розмірі визначену п. 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент подання позову становить 840 гривень 80 копійок.

Також, всупереч вимогам, які зазначені в п.п. 3, 8, 9 частини третьої ст.175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява не містить:

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Слід також зазначити, що відповідно до частин другої та п`ятої ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Всупереч вищевказаним приписам, позивачем не вказано про наявність у нього або іншої особи оригіналів доданих до позовної заяви письмових доказів.

Зазначене є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

3. Копію даної ухвали надіслати позивачу.

4. Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

5. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кость