Справа № 308/8876/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви поданої представником позивача ОСОБА_1 , адвокатом Коваленко Олександром Миколайовичем (який діє на підставі договору про надання правової допомоги) до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Коваленко Олександром Миколайовичем (який діє на підставі договору про надання правової допомоги), звернулись до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна подружжя.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 04 вересня 2020 року дана позовна заява була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, з зазначенням недоліків, які слід усунути, для цього був встановлений термін та роз`яснені наслідки невиконання ухвали судді. А саме: вказано, що позивачем в порушення вимог п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціну позову не визначено, при цьому даний спір має майновий характер, враховуючи вимоги про поділ майна та визнання права власності на таке. При цьому суд звертає увагу на те, що ціна позову повинна відповідати дійсній вартості майна саме на момент пред`явлення позову. Враховуючи, що на момент пред`явлення позову встановити точну вартість спірного майна, а саме: недобудови житлового будинку б АДРЕСА_1 , квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Враховуючи наведене вище, те, що позивач просить визнати за сторонами право власності на об`єкти нерухомості вартість яких на час звернення із даним позовом до суду не встановлена, суд вважає за необхідне згідно ч.2 ст. 176 ЦПК України, попередньо визначити розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, суд попередньо визначає розмір судового збору в розмірі 6306 грн. та з врахування сплаченого судового збору в розмірі 840 гривень, та позовних вимог, оскільки ставиться вимога про визнання за позивачем права власності на вказані об`єкти нерухомості, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 5466 гривень.

Крім того, до позовної заяви позивачем не долучено Витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, не сплачено судовий збір у визначеному судом розмірі, документи подані позивачем не завірені належним чином.

Для усунення зазначених недоліків було установлено строк три дні з дня отримання заявником копії ухвали від 04 вересня 2020 року про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається із повернутого на адресу суду повідомлення про вручення поштового відправлення представником позивача отримано рекомендований лист з ухвалою від 04.09.2020 про залишення заяви без руху - 16.09.2020 р., про що свідчить його підпис у рекомендованому повідомлені про вручення поштового відправлення.

Однак станом на 06.10.2020 року зазначені недоліки в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, заявником усунуті не були.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При вирішенні питання про повернення позивачеві його заяви, судом враховується, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Також, вважаю за необхідне повідомити позивача, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Коваленко Олександра Миколайовича ( який діє на підставі договору про надання правової допомоги) до ОСОБА_2 про розподіл спільно нажитого майна подружжя вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош