ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3749/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"16" вересня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецька О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про виселення

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про виселення.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . В спірній квартирі, крім неї, зареєстровані та проживають її донька, відповідач ОСОБА_2 та її матір ОСОБА_3 . Зазначає, що відповідач систематично порушує правила співжиття, влаштовує сварки, зловживає спиртними напоями та наркотичними засобами. Вказує, що внаслідок таких дій відповідача, стосовно неї працівниками поліції неодноразово складались протоколи про адміністративні правопорушення за ч.1 ст. 172-2 КУпАП, в результаті чого відповідач визнавалась судом винною у вчиненні домашнього насильства стосовно своєї матері та бабусі. Вказує, що така поведінка ОСОБА_2 робить для позивача та її матері неможливим спільне проживання із нею, у зв`язку із чим позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому просила висилити ОСОБА_2 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26.11.2019 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

03.06.2020 р. судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач та її представник не з`явились, представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, позов просив задовольнити, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи відповідач ОСОБА_2 є донькою позивача ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору дарування квартири від 05.02.2019 р., посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коноваловою О.О., зареєстрований в реєстрі за №260. (а.с.7)

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», в спірній квартирі зареєстрована відповідач ОСОБА_2 . (а.с.21)

З матеріалів справи вбачається, що у квартирі АДРЕСА_1 проживають позивач, відповідач та ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача.

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 19.07.2017 р. встановлено, що 04.07.2017 р. ОСОБА_2 за місцем свого проживання вчинила сімейну сварку зі своєю матр`ю, внаслідок чого спричинила фізичне та психологічне насильство в сім`ї. Даною постановою відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-2 КУпАП, застосовано донеї заходи впливу у виді попередження. (а.с.12)

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 08.09.2017 р. встановлено, що 29.07.2017 р. за місцем свого проживання вчинила сімейну сварку зі своєю бабусею, чим завдала шкоду її психологічному здоров`ю, в результаті чого ОСОБА_2 оголошено усне зауваження. (а.с.13)

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 21.06.2019 р. встановлено, що 05.04.2019 р. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 вчинила відносно своєї матері ОСОБА_1 домашнє насильство психологічного характеру. Вказаною постановою відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-2 КУпАП. (а.с.14)

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 27.06.2019 р. встановлено, що 19.04.2019 р. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 вчинила стосовно своєї матері ОСОБА_1 домашнє насильство психологічного характеру. Вказаною постановою відповідача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-2 КУпАП. (а.с.15)

Крім того, 11.06.2019 р. р., 26.06.2019 р., 02.07.2019 р., стосовно відповідача ОСОБА_2 щодо вчинених нею дій за адресою спірної квартири працівниками поліції складено протоколи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 172-2 КУпАП. (а.с.9,10,11)

Як зазначає ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1 ст.319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 109 ЖК України виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, встановлених законом.

Членів сім`ї власника жилого будинку (квартири) може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення. (а.с.157)

Відповідно до ч.1ст.116 ЖК України, якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Тобто, право вимагати у судовому порядку виселення наймача, членів сім`ї або інших осіб має наймодавець або інша заінтересована особа за наявності обставин, передбачених ч. 1 ст. 116 ЖК України, зокрема, якщо вони систематичним порушенням правил співжиття, роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявилися безрезультатними.

Крім того, згідно із п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12 квітня 1985 року При вирішенні справ про виселення на підставі ст.116 ЖК осіб, які систематично порушують правила співжиття і роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі або будинку, слід виходити з того, що при триваючій антигромадській поведінці виселення винного може статися і при повторному порушенні, якщо раніше вжиті заходи попередження або громадського впливу не дали позитивних результатів. Маються на увазі, зокрема, заходи попередження, що застосовуються судами, прокурорами, органами внутрішніх справ, адміністративними комісіями виконкомів, а також заходи громадського впливу, вжиті на зборах жильців будинку чи членів ЖБК, трудових колективів, товариськими судами й іншими громадськими організаціями за місцем роботи або проживання відповідача.

Таким чином, суд вважає доведеним факт систематичного порушення відповідачем правил співжиття, вчинення домашнього насильства психологічного характеру відносно своєї матері та своєї бабусі, яка є особою похилого віку.

Враховуючи, що заходи впливу, які застосовувались судом та органами поліції, не дали позитивних результатів, суд вважає, що виселення відповідача з займаного ним жилого приміщення є належним способом захисту прав позивача.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Будь-яких заперечень по суті позовних вимог Відповідачем суду не надано.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, враховуючи, що відповідач систематично порушує правила співжиття, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 16, 319, 321, 383, 391 ЦК України, 116 ЖК України, ст. ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про виселення - задовольнити.

Висилити ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА