Провадження № 22-ц/801/463/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Федчишен С. А.
Доповідач:Голота Л. О.
УХВАЛА

18 березня 2020 рокуСправа № 127/16375/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Голоти Л.О. (суддя-доповідач),

суддів Денишенко Т.О., Копаничук С. Г.,

за участю секретаря судового засідання Богацька О. М,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про призначення судово-психологічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, квартирно - експлуатаційного відділу м. Вінниці Південного територіального квартирно - експлуатаційного управління про відшкодування моральної шкоди,

за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , Міністерства оборони України на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 03 грудня 2019 року, ухвалене у складі судді Федчишена С. А. в приміщенні суду в м. Вінниця, повний текст рішення 10 грудня 2019 року, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Вінницького апеляційного суду знаходиться зазначена цивільна справа за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , Міністерства оборони України на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 03 грудня 2019 року.

11 березня 2020 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , подано клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, проведення якої доручити відділенню судово-психіатричної експертизи КНП ЛОР «Львівська обласна клінічна психіатрична лікарня». На вирішення експертизи поставити питання :Чи є ситуація, що досліджується за цивільною справою, психотравмувальною для ОСОБА_2 ?; Якщо так, то чи завдані ОСОБА_2 страждання (моральна шкода) та який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані йому моральні страждання ?.

Клопотання обґрунтовано тим, що представник позивача був відсутній у судовому засіданні, а отже не було дотримано прав позивача у захисті та представництві його інтересів у судовому засіданні суду першої інстанції. Ні позивач, ні його представник не являються експертами у галузі психології, тому неможливо визначити розмір завданої позивачу моральної шкоди без призначення судово-психологічної експертизи. Тому, враховуючи, що між сторонами існує спір про заподіяння позивачу моральної шкоди, для об`єктивного вирішення позову необхідні спеціальні знання в галузі психології для встановлення емоційного та психологічного стану ОСОБА_2 .

У судовому засіданні позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_1 підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Представник Міністерства оборони України та представник квартирно - експлуатаційного відділу м. Вінниці Південного територіального квартирно - експлуатаційного управління заперечили проти заявленого клопотання, просили залишити його без задоволення.

Ознайомившись із клопотанням, заслухавши учасників справи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою, четвертою статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У відповідності до пункту 6 частини першої статті 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Відповідно до частини третьої статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Проте, позивачем ні в суді першої інстанції, ні при поданні апеляційної скарги не заявлялося клопотання про призначення судово-психологічної експертизи. Таке клопотання заявлено представником позивача після закінчення підготовки справи до апеляційного розгляду.

За змістом частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини першої статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Ураховуючи викладене, колегія суддів приходить висновку, що клопотання про призначення судово-психологічної експертизи задоволенню не підлягає, оскільки воно заявлено з пропуском строку встановленим частиною першою, третьою статті 83, статті 365 ЦПК України та не містить причин поважності їх пропуску.

Керуючись статтями 367, 381, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , про призначення судово-психологічної експертизи у даній справі відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л. О. Голота

Судді: Т. О. Денишенко

С. Г. Копаничук

Повний текст ухвали складено 19 березня 2020 року.