ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/7183/17 Номер провадження 22-ц/814/104/20Головуючий у 1-й інстанції Чуванова А. М. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Обідіної О.І., Прядкіної О.В.,

при секретарі Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 18 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини,

В С Т А Н О В И В :

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Зміст позовних вимог

У вересні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та з уточненим позовом до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини.

В обґрунтування вимог позивач вказав, що 26 червня 2015 року між сторонами було укладено шлюб. Сумісне життя не склалося майже з самого початку, постійні сварки та конфлікти були ще до реєстрації шлюбу. 03 листопада 2015 року рішенням Октябрського районного суду м. Полтави шлюб було розірвано. ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідач народила доньку - ОСОБА_3 ; 30 грудня 2015 року зареєструвала її у Октябрському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, актовий запис № 1529. Батьком народженої дитини, згідно ч. 1 ст. 122 СК України та заяви ОСОБА_1 , було записано позивача.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 25 травня 2016 року за заявою відповідача з позивача стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу). З моменту народження і до теперішнього часу позивач жодного разу не бачив дитину, відповідач на неодноразові звернення до неї з проханням надати можливість спілкування з донькою відмовляє ОСОБА_2 . Рішенням виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради № 206 від 11 жовтня 2016 року за заявою позивача було визначено порядок участі ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою. Проте, жодного разу відповідач не виконала рішення, не відчинила позивачу дверей.

Позивач має обґрунтовані сумніви щодо свого батьківства відносно ОСОБА_3 , 2015 року народження, оскільки в лютому-квітні вони жили окремо, а поведінка відповідачки ще більше укріпляє його сумніви щодо біологічного батьківства ОСОБА_3 .

Просив виключити з актового запису №1529 від 30 грудня 2015 року про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зобов`язати Шевченківський районний у м. Полтаві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області виключити відомості про батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 18 лютого 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини задоволено частково.

Виключено з актового запису №1529 від 30 грудня 2015 року про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчиненого Октябрським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, відомості про батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області відмовлено.

Рішення суду обґрунтовано тим, що позивач доклав можливих зусиль для доведення того, що він не є батьком дитини, батьком якої він записаний. Будь-яких доказів, які б доводили безпідставність вимог позивача відповідачем ОСОБА_1 не подано, не спростовано походження дитини не від позивача.

Також зазначено, що ОСОБА_1 не з`явилась до експертної установи для проведення генетично-молекулярної експертизи, а тому суд вважає, що відповідачка визнала факт того, що ОСОБА_2 не є батьком її доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги апеляційної скарги

Не погодившись з рішенням суду його в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_1 .

Просила рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини скасувати, у задоволенні позову в цій частині відмовити.

Доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі зазначає, що позивач є батьком їх неповнолітньої дочки, проти проведення генетичної експертизи вона не заперечувала, проте не була повідомлена про судові засідання та про необхідність з`явитися до експертної установи.

Доводи відзиву на апеляційну скаргу

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 зазначив, що з апеляційною скаргою не погоджується, вважає її необґрунтованою. Зазначає, що дії відповідачки викликали у нього об`єктивні сумніви щодо його батьківства.

Просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін та їх представників, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Встановлені обставини справи

Як вбачається з матеріалів справи 26 червня 2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб.

03 листопада 2015 року рішенням Октябрського районного суду м. Полтави шлюб розірвано (а.с. 9).

Від шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; батьками дитини записані: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис №1529 від 30 грудня 2015 року (а.с. 7).

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 17 грудня 2019 року клопотання ОСОБА_1 про проведення експертизизадоволено частково. Призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу.Проведення експертизи доручено експертам Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи.

Згідно висновку експерта № 239 від 29 січня 2020 року громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , може бути біологічним батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої громадянкою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Вірогідність того, що ОСОБА_2 дійсно є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зав`язків, за результатами даної експертизи складає не менше 99,9999%

Враховуючи, що при розгляді справи судом першої інстанції відповідачка не була належним чином повідомлена про призначення експертизи, участі у судовому засіданні при розгляді даного питання та винесенні ухвали про призначення судової генетичної експертизи не брала, копію даної ухвали не отримувала, з метою встановлення дійсних обставин справи та першочергово захисту прав дитини, керуючись ч.ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України, колегія суддів прийшла до висновку про необхідність призначення судової молекулярно-генетичної експертизи та прийняття, як належного доказу висновку експерта № 239 від 29 січня 2020 року.

Позиція суду апеляційної інстанції

Статтею 51 Конституції України, ч.ч. 2, 3 ст. 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.

Частинами 1 та 2 ст. 122 СК України передбачено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Згідно із ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст.ст. 122, 124 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів » в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (ст.ст. 122,124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (ст.ст. 126,127 СК України).

Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07 травня 2009 року зауважив, що в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 процентів. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».

Аналізуючи зазначене колегія суддів вважає доведеним той факт, що ОСОБА_2 є біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Мотиви відхилення аргументів позивача зазначених при розгляді справи судом апеляційної інстанції

Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції ОСОБА_2 заявлено клопотання про проведення повторної експертизи.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 16 березня 2020 року у задоволенні клопотання відмовлено.

При цьому, як підставу проведення повторної експертизи позивач зазначив те, що при проведенні генетичної експертизи було дослідженню 16 локусів, тоді як на його думку дослідженню підлягає 24 локуси. Також зазначив, що експертом було відібрано тільки зразки крові, а повинні відбиратися також зразки слини. Крім того вважає, що він може не бути біологічним батьком дитини, оскільки строк від початку стосунків із ОСОБА_1 та до народження дитини становить 8 місяців.

Однак колегія суддів відхиляє дані посилання ОСОБА_2 оскільки судова молекулярно-генетична експертиза проведена у відповідності до чинного законодавства та Методичних рекомендацій «Використання ДНК-аналізу у судово-медичних експертизах речових доказів та експертизах спірного батьківства (материнства, підміни дітей)» 2012 року.

Так відповідно до п. 2.5.4 Правил проведення судово-медичних експертиз (досліджень) у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 року № 6, експертиза спірного батьківства, спірного материнства і підміни дітей проводиться в такій послідовності: а) ознайомлення з наданими документами; б) збір анамнезу (перенесені захворювання, трансфузії крові тощо); в) відбір крові і слини; г) аналіз крові, а при необхідності і слини; д) складання підсумку. Тобто, відповідно до даних правил проводиться саме аналіз крові і лише при необхідності - і слини.

Як вбачається з висновку експерта № 239 експертиза проводилася саме за аналізом відібраних у встановленому порядку зразків крові матері, батька та дитини.

Відповідно до Методичних рекомендацій «Використання ДНК-аналізу у судово-медичних експертизах речових доказів та експертизах спірного батьківства (материнства, підміни дітей)» 2012 року мінімальне числом локусів, які підлягають дослідженню експертами -12 . Згідно пункту 3 даних рекомендацій батьківство вважається доведеним, якщо його ймовірність складає не менше 99,99%.

При цьому, при проведенні експертизи по даній справі досліджувалося 16 локусів, а вірогідність батьківства становить 99,9999%

Щодо доводів позивача стосовно того, що експертом не проводилося збору анамнезу, то колегія суддів звертає увагу, що згідно ч.ч. 1, 2 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Отже, експерт провів експертизу відповідно до відібраних зразків та наданих судом матеріалів справи.

При цьому, позивачем не надавалися суду документи щодо анамнезу, які він мав бажання долучити, а заявлене ним клопотання про проведення повторної експертизи не містить документів про перенесені захворювання, трансфузії крові тощо. Також зазначене клопотання не містить будь-яких переконливих доказів чи доводів, що перенесені позивачем захворювання чи інші обставини могли вплинути на достовірність проведеного експертного дослідження.

Крім того, ОСОБА_2 у судовому засіданні надано висновок експерта № 8-171 від 28 лютого 2020 року яким встановлені генетичні ознаки зразків букального епітелію ОСОБА_2 .

При порівняні результатів дослідження даної експертизи з висновком експерта № 239, судом апеляційної інстанції встановлено тотожність локусів, що в свою чергу підтверджує правильність проведення експертизи.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Враховуючи зазначене, те що за результатами проведеної експертизи вірогідність батьківства ОСОБА_2 по відношенню до ОСОБА_3 становить 99,9999% колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 18 лютого 2019 рокув частині задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини, а саме щодо виключення з актового запису №1529 від 30 грудня 2015 року про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчиненого Октябрським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, відомостей про батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - скасувати та ухвалити у цій частині нове про відмову у задоволенні позову.

У іншій частині рішення суду залишити без змін.

Щодо судових витрат

За правилами ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, ухвалює нове судове рішення, він відповідно, змінює розподіл судових витрат.

Згідно правил ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських послуг (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхньої вартості, виходячи з конкретних обставин справи.

Проаналізувавши договір про надання правової допомоги укладений між ОСОБА_1 та адвокатом Дігтярь Л.А. від 15 жовтня 2019 року, розрахунок оплати адвоката, квитанцію б/н від 31 жовтня 2019 року, враховуючи складність справи, характер наданих послуг, принципи співмірності та розумності судових витрат, колегія суддів приходить до висновку, що вони є завищеними та підлягають зменшенню до 5000 грн. 00 коп.

Крім того відповідно до копії договору про надання послуг від 20 січня 2020 року та копії квитанції від 20 січня 2020 року ОСОБА_1 сплатила КЗ «Дніпровське обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпровської обласної ради» в рахунок оплати послуг по проведенню експертизи 6599 грн. 64 коп., які підлягають стягненню з позивача.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що не підлягають стягненню кошти зазначені в квитанціях від 20 січня 2020 року (т. 2 а.с. 73) витрачені на бензин ніби то з метою доїхати до експертної установи, оскільки дані квитанції не містять інформації щодо платника та не підтверджують, що дані витрати здійсненні саме у зв`язку з проїздом до експертної установи.

Зважаючи на наведене з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягають стягненню витрати на правову допомогу у розмірі 5000 грн. 00 коп. та витрати на проведення судової молекулярно-генетичної експертизи - 6599 грн. 64 коп.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 18 лютого 2019 рокув частині задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Шевченківського районного у м. Полтаві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства і виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини - скасувати та ухвалити у цій частині нове про відмову у задоволенні позову.

У іншій частині рішення суду залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу у розмірі 5000 грн. 00 коп. та витрати на проведення судової молекулярно-генетичної експертизи - 6599 грн. 64 коп.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текс постанови виготовлено 18 березня 2020 року

Головуючий В.П. Пікуль

Судді О.І. Обідіна

О.В. Прядкіна