Провадження № 2-н/263/387/2020
Справа № 263/3657/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 р. м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Киян Д.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку,

ВСТАНОВИЛА:

23.03.2020 року до Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Ознайомившись із матеріалами заяви, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

За приписами п.4 ч.2 ст.163 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено, зокрема вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються.

Згідно з п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України (якою встановлено вимоги до форми і змісту заяви про видачу судового наказу), до заяви про видачу судового наказу додаються документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23.12.2011 року, до заяви про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо. Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання. Відсутність документів, що підтверджують наявність суб`єктного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб`єктного права, або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, вказує на наявність спору про право.

Таким чином, судом видаються судові накази у разі відсутності між сторонами спору про право, та наявністю документів на підтвердження перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а також документів, що вказують на розмір нарахованої, але не виплаченої працівникові заробітної плати.

Однак, заявником ОСОБА_1 до поданої ним заяви про видачу судового наказу додано розрахункові листи за вересень 2019 р., жовтень 2019 р., листопад 2019 р., грудень 2019 р., січень 2020 р., лютий 2020 р., що на думку суду не є належним документом, який свідчив би про безспірність розміру нарахованої заробітної плати, яка підлягає стягненню у наказному провадженні, та не надана довідка рохрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно з п.1 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

За таких обставин у видачі судового наказу слід відмовити.

Керуючись ст.165, 260, 261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «СРЗ» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д.В. Киян