печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року Печерський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - Писанця В.А.,

при секретарі судових засідань - Єряшевій А.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 23 квітня 2014 року ОСОБА_1 стала клієнтом АТ КБ «Приватбанк» ідентифікувавшись та ознайомившись з Умовами та Правила надання банківських послуг підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «Приватбанк», згідно якої отримала кредитну картку «Універсальна», відповідно до Тарифів якої Відповідач отримав кредит у розмірі 900,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Щодо зміни кредитного ліміту Банк керується п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Підписання даного Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь- якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг.

Ухвалою судді від 06 серпня 2019 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження, того ж дня учасників справи повідомлено про порядок розгляду справи, а також роз`яснено підстави, час та черговість подання заяв по суті справи.

Згідно ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, ч. 4 вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи за правилами позовного (спрощеного) провадження, відзив не подав.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд, приходить наступного висновку.

Судом встановлено, що 06 червня 2017 року ОСОБА_1 стала клієнтом ПАТ КБ «Приватбанк» ідентифікувавшись та ознайомившись з Умовами та Правила надання банківських послуг підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «Приватбанк», згідно якої отримала кредитну картку «Універсальна» відповідно до Тарифів якої відповідач отримала кредит у розмірі 900,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Відповідно до п. 2.1.1.5.5 умов та правил, відповідач ОСОБА_1 зобов`язувалася здійснювати погашення заборгованості по Кредиту, процентам за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором.

У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 10 липня 2019 року має заборгованість - 12 090,21 грн., яка складається з наступного: 0,00 грн. - заборгованість за кредитом; 1 399,73 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками; 7 288,57 грн. - заборгованість за пенею за прострочене зобов`язання; 2 350,00 грн. - заборгованість за пенею за несвоєчасну сплату боргу.

Наявність вищевказаної заборгованості відповідача перед позивачем підтверджується наявним в матеріалах справи розрахунком, який перевірений судом на предмет його правильності та повноти.

Оскільки, в ході розгляду справи знайшла своє підтвердження обставина, що відповідачем порушений передбачений договором порядок погашення заборгованості, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволення вимог в частині стягнення штрафу в сумі 500 грн. (фіксована частина) та 551,91 грн. штрафу (процента складова) з огляду на наступне.

Як зазначалося положеннями «Умов та правил надання банківських послуг» передбачено стягнення штрафу з позичальника при порушенні останнім строків платежів за будь-яким грошовим зобов`язанням, а також сплата пені у разі прострочення виконання зобов`язання, що передбачає п.п. 2.1.1.7.6.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).

За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи викладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про не дотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Відтак вимоги в цій частині не підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, а саме на 11 038,30 грн., що становить 93,67%. (11 038,30/12 090,21*100%=91,30%)

У зв`язку з цим, понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1 753,87 грн. (91,30 % від 1 921,00 грн.) відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 526, 530, 651, 653, 1054 ЦК України; ст.ст. 3-5, 7-13, 17, 43, 49, 76-81, 141, 258, 262, 264,265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, ) заборгованість у розмірі 11 038,30 грн. та судовий збір в сумі 1 753,87 грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня з дня складання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В. А. Писанець