Номер провадження 2/754/2462/20
РІШЕННЯ

Іменем України

15 вересня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Ковальової В.О.,

представника позивачки ОСОБА_1 ,

представника відповідачки ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач в особі представника - Адвоката Донченко К.Ю. звернулась до суду із позовними вимогами до ОСОБА_4 , про визнання права власності в порядку спадкування. Позовна заява вмотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер син позивачки ОСОБА_5 , після смерті якого відкрилась спадщина, щодо ј частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлому. 02.06.2016 позивачка звернулась до приватного нотаріуса КМНО Герасименко Н.М. із заявою про прийняття спадщини. 02.06.2016 приватним нотаріусом КМНО Герасименко Н.М. здійснено реєстрацію спадкової справи (справа № 59049098), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.06.2016 року № 44052062. Отже, позивачка прийняла спадщину за померлим сином ОСОБА_5 . ОСОБА_6 був батьком ОСОБА_5 . 01 серпня 1996 року ОСОБА_6 укладено договір купівлі-продажу квартири, відповідно до умов якого ОСОБА_6 придбав у власність квартиру АДРЕСА_1 . Даний договір зареєстрований у належному законом порядку 19 серпня 1996 року. 21.12.2006 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 укладено Договір дарування частини квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрований в реєстрі за № 2321, відповідно до умов якого дарувальник передає безоплатно, а обдарований приймає в дар Ѕ частину квартири під номером АДРЕСА_1 . Право власності на підставі даного договору зареєстровано за ОСОБА_5 08.04.2019 року.

Позивач та ОСОБА_6 були спадкоємцями ОСОБА_5 на підставі ст. 1261 Цивільного кодексу України. ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 01.11.2018 року, виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції в місті Києві.

01.04.2016 року ОСОБА_6 склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Арестович-Корнійчук О.М. та зареєстрований в реєстрі за № 243, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все, що буде належати останньому на день смерті, і на що останній за законом матиме право заповів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Як стало відомо Позивачу ОСОБА_4 15.05.2019 року отримала свідоцтво про праву на спадщину за заповітом на Ѕ та ј частини квартири АДРЕСА_1 та15.05.2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Арестович-Корнійчук О.М. зареєстровано відповідно право спільної часткової приватної власності на Ѕ (номер запису 31620087) та ј (номер запису 30620685), що підтверджується Інформаційною довідкою № 174292840 від 18.07.2019 року. Оскільки Відповідач оформила право власності на частки у квартирі АДРЕСА_1 , з цього випливає, що у неї наявні оригінали правовстановлюючих документів на вказану вище квартиру. 16.07.2019 року адвокат позивачки Конверський Є.А. направив на адресу Відповідача адвокатський запит з вимогою надати оригінал Договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2321, та оригінал технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 . Однак, у відповіді на даний запит відповідачка запропонувала підписати спадковий договір, на умовах, які є неприпустимими для позивачки. 27.09.2019 року ОСОБА_3 в особі свого представника - ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частини квартири АДРЕСА_1 . Проте приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (вих. № 407/02-31 від 27.09.2019 р.) у зв`язку із відсутністю документа, що посвідчує право власності на зазначене нерухоме майно.

Таким чином, оскільки позивачка не має оригіналу Договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2321, та оригіналу технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , а ОСОБА_4 , своєю бездіяльністю позбавляє ОСОБА_3 оформити право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , а відтак позивачка вимушена звернутись до суду за захистом своїх майнових прав.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 07.10.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.08.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивачки вимоги позовної заяви підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, що викладені в позові.

Представник відповідачки в судовому засіданні пояснила, що на звернення позивачки сторона відповідача надала відповідь, щодо наміру укласти мирову угоду, однак оскільки позивачку дана пропозиція, з огляду на викладені обставини справи, не влаштовує, а відтак сторона відповідача заперечує, щодо задоволення позовних вимог з тих підстав, що відповідачкою будь-яких перешкод позивачці не чиниться.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін у справі та дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 25.03.2016 року, виданого Відділом реєстрації смерті у місті Києві управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві.

ОСОБА_3 є матір`ю померлого ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 20.09.1990 року.

Згідно ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

02.06.2016 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталії Миколаївни із заявою про прийняття спадщини. Цього ж дня приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. здійснено реєстрацію спадкової справи (справа № 59049098), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.06.2016 року № 44052062.

ОСОБА_6 був батьком ОСОБА_5 , що підтверджується вказаним вище свідоцтвом про народження.

01 серпня 1996 року ОСОБА_6 укладено договір купівлі-продажу квартири, відповідно до умов якого ОСОБА_6 придбав у власність квартиру АДРЕСА_1 . Даний договір зареєстрований у належному законом порядку 19 серпня 1996 року.

21.12.2006 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 укладено Договір дарування частини квартири, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрований в реєстрі за № 2321, відповідно до умов якого дарувальник передає безоплатно, а обдарований приймає в дар Ѕ частину квартири під номером АДРЕСА_1 . Право власності на підставі даного договору зареєстровано за ОСОБА_5 08.04.2019 року.

Позивачка та ОСОБА_6 були спадкоємцями ОСОБА_5 у відповідності до вимог ст. 1261 Цивільного кодексу України.

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 01.11.2018 року, виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції в місті Києві.

01.04.2016 року ОСОБА_6 склав заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все, що буде належати останньому на день смерті, і на що останній за законом матиме право заповів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Арестович-Корнійчук О.М. та зареєстрований в реєстрі за № 243.

До складу спадкового майна ОСОБА_5 входить 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлому на підставі Договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2321.

Зі змісту позовної заяви відповідачка ОСОБА_4 15.05.2019 року отримала свідоцтво про праву на спадщину за заповітом на Ѕ та ј частини квартири АДРЕСА_1 , шо свідчить про наявність у відповідачки оригіналів правовстановлюючих документів на вказану вище квартиру.

Відповідно до ч. 1 ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Відповідно до ч. 8 ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, що підлягає реєстрації (крім земельної ділянки), може бути видане уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування спадкоємцям першої та другої черги за законом (як у випадку спадкування ними за законом, так і у випадку спадкування ними за заповітом) і за правом представлення на підставі правовстановлюючих документів та довідки зазначеного органу місцевого самоврядування з викладенням характеристики будівлі, на яку видається свідоцтво.

Згідно п. 4.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

16.07.2019 року адвокат Позивача Конверський Є.А. направив на адресу відповідачки адвокатський запит з вимогою надати оригінал Договору дарування частини квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антоновою С.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2321, та оригінал технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , однак вимога залишена без задоволення.

27.09.2019 року ОСОБА_3 в особі свого представника - ОСОБА_1 , звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ј частини квартири АДРЕСА_1 . Проте приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Н.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (вих. № 407/02-31 від 27.09.2019 р.) у зв`язку із відсутністю документа, що посвідчує право власності на зазначене нерухоме майно.

Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Оскільки, як вже було зазначено вище, правовстановлюючі документи на квартиру у позивача відсутні, однак дана квартира входить до складу спадщини, суд приходить до висновку про визнання за позивачкою права власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 232, 42 грн.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 316, 321, 392, 1261, 1268, 1270 1297 Цивільного кодексу України; ст. 67 Закону України «Про нотаріат»; ст.ст. 4, 5, 30, 175, 176, 177, 184 Цивільного процесуального кодексу України, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_3 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП - НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 3232,42 грн..

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: