Номер справи 623/417/20
Номер провадження 2/623/369/2020
РІШЕННЯ

іменем України

25 березня 2020 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.

за участю: секретаря Ноль С.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу № 623/417/20 за позовом ОСОБА_1 до Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

04.02.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Кам`янської сільської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Оскіл Ізюмського району Харківської області помер її дядько ОСОБА_2 . Вона здійснювала поховання дядька, так як інших близьких родичів у нього не було. Зважаючи на те, що в померлого не було майна, яке могло входити до складу спадщини, вона не зверталась до нотаріуса з питань спадкування. Проте у грудні 2019 року вона отримала листа від ФГ "Ідеал Агро" від 16.12.2019 р., з тексту якого їй стало відомо, що дядько мав у власності земельну ділянку площею 4,7766 га, розташовану на території Кам`янської сільської ради Ізюмського району Харківської області. Державний акт на право приватної власності на землю на ім`я ОСОБА_2 чомусь знаходився на зберіганні в господарстві. Про вказані обставини я дізналась тільки зараз, так як про існування спадкового майна раніше не знала, та вважала, що спадщина є відсутньою. Таким чином у зв`язку із смертю дядька ОСОБА_2 відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки кадастровим номером № :02:000:0155 площею 4,7766 га, розташованої на території Кам`янської сільської ради Ізюмського району Харківської області, цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосоподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ХР № 052531, виданий Ізюмською райдержадміністрацією 10.12.2002 р. та зареєстрований за № 90, який зберігався в орендаря ФГ "Ідеал Агро". Вказана спадщина залишилась не прийнятою. Інших спадкоємців не має.

Просить ухвалити рішення про визначення додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини їй, ОСОБА_1 , після смерті її дядька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 03 березня 2020 року залучено до участі у справі замість первісного відповідача Кам`янської сільської ради Ізюмського району Харківської області його правонаступника Ізюмську міську раду Харківської області.

В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_3 не з`явилися, представник надала заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить суд задовольнити.

Відповідач представник Ізюмської міської ради Харківської області Швидченко Ю. в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без їх участі, покладаються на розсуд суду.

В силу положень ч. 2ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з вимогами ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено згідно свідоцтва про смерть, ОСОБА_2 - дядько позивачки помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.11)

Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

В матеріалах справи наявне повідомлення Фермерського господарства «ФДЕАЛ АГРО» № 792 від 16 грудня 2019 року, що в їх користуванні знаходиться земельна ділянка кадастровим номером № :02:000:0155, площею 4,7766га, розташована на території Кам`янської сільської ради Ізюмського району Харківської області, яка належала померлому ОСОБА_2 . Та просили повідомити чи прийняла ОСОБА_1 спадщину за померлим. ( а.с 13)

Згідно відповіді Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області № 230/01-16 від 11 лютого 2020 року після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 з заявою про прийняття або відмову від спадщини ніхто із спадкоємців не звертався. Спадкова справа не заводилась. (а.с. 23)

В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_4 , як спадкоємець за законом, не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за заповітом.

Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що ОСОБА_1 не знала та вважала, що спадщина відсутня. Позивач вважає, що причини його пропуску для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими, та підлягають поновленню.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючисьст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_1 додатковий строк два місяці для подачі нею заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті її дядька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі у 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Т. Д. Бєссонова