УХВАЛА

24 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 175/2328/19

провадження № 61-10632ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сімоненко В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ :

У червні 2019 рокуОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 01 липня 2020 року рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 13 квітня 2020 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено.

Визначено ОСОБА_2 додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом до державного нотаріуса Дніпровської районної державної нотаріальної контори Кобрусєвій Л. В. після смерті батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У липні 2020 року до Верховного Суду подана касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 липня 2020 року в указаній вище справі.

Ухвалою Верховного Суду від 10 серпня 2020 року касаційну скаргу заявника залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: заявнику необхідно було подати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій визначити обґрунтовані підстави касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції відповідно до вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

У серпні 2020 року до Верховного Суду надійшла уточнена касаційна скарга.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначається підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження вказаного судового рішення заявник, посилаючись на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України, зазначає, що суд апеляційної інстанції застосував норми статей 1268, 1270, 1272 ЦК України без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 01 липня 2020 року у справі № 131/192/19.

Касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 01 липня 2020 року подана у передбачений статтею 390 ЦПК України строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

Разом з касаційною скаргою ОСОБА_1 подала до Верховного Суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення заборони державному нотаріусу Дніпропетровської районної державної нотаріальної контори Кобрусєвій Л. В. вчиняти дії з видачі свідоцтва про прийняття спадщини за заповітом складеним ОСОБА_3 .

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Главою 2 розділу V «Касаційне провадження» ЦПК України не передбачено забезпечення позову (зустрічне забезпечення) на стадії касаційного провадження, суд касаційної інстанції позбавлений процесуальних повноважень вирішувати зазначене питання.

З огляду на викладене, у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ :

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області справу № 175/2328/19 за позовом ОСОБА_2 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення заборони державному нотаріусу Дніпропетровської районної державної нотаріальної контори Кобрусєвій Л. В. вчиняти дії з видачі свідоцтва про прийняття спадщини за заповітом складеним ОСОБА_3 .

Надіслати учасникам справи копію касаційної скарги та додані до неї документи, роз`яснити їх право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді Є. В. Петров

С. Ю. Мартєв

В. М. Сімоненко