Справа №200/4002/19
Провадження №2/932/1902/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року м.Дніпро

Бабушкінський районий суд м.Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.

за участю секретаря: Богачової В.Р.

представника позивача: Стрельникової С.Г.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі Дніпропетровські міські електричні мережі» про скасування акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду акту, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська, у березні 2019 року, надійшов вищезазначений позов в якому ОСОБА_1 просив суд визнати незаконним та скасувати рішення АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі Дніпропетровські міські електричні мережі» яке оформлено протоколом №45 від 11.07.2018, та нараховану суму у розмірі 61 322,90 грн. визнати такою, що підлягає скасуванню.

Також, з матеріалів цивільної справи вбачається, що в Індустріальному районному суду м.Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовом АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі Дніпропетровські міські електричні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно зі змістом ст.ст.11, 15 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відповідно до Правил користування електричною енергією та ЗУ «Про ринок електричної енергії», на підставі акта, енергопостачальник має право визначити обсяг та вартість не облікованої, внаслідок порушення споживачами Правил, електричної енергії, а рішення (протокол) є лише фіксацією засідання комісії з розгляду акту про порушення, яке не встановлює для споживача будь-яких обов`язків, крім задекларованого права організації електропостачання, в подальшому, звернутися до суду з вимогою про відшкодування збитків спричинених споживачем в результаті дій зафіксованих в акті.

Тобто, з аналізу зазначеного вбачається, що акт про порушення є лише фіксацією самого порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, а тому акт та протокол (рішення) засідання комісії, є доказами, які оцінюються судом при розгляді (в межах розгляду) справи відкритої за зверненням енергопостачальника до суду з вимогою про стягнення заборгованості, оскільки вони самі по собі не встановлюють, для споживача, будь-яких обов`язків і є різновидами претензії, що в свою чергу свідчить про відсутність механізму встановленого законодавством для їх окремого оскарження.

Аналогічні висновки містяться в постанові ВП/ВС від 06.02.2019 прийнятій за результатами розгляду цивільної справи №522/12901/17, між іншим в ній також зазначено, що поняття «спір, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, та тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

З огляду на вищевикладене та враховуючи відсутність зі сторони позивача клопотання щодо направлення справи до Індустріального районного суду м.Дніпропетровська, провадження у справі слід закрити з підстав у відкритті провадження слід відмовити з підстав визначених п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.255, 259-261 ЦПК України, ст.ст.11, 16 ЦК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі Дніпропетровські міські електричні мережі» про скасування акту про порушення та протоколу засідання комісії по розгляду акту, - закрити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не буде подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на судове рішення подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено та оголошено 24.09.2020.

Суддя: В.І.Цитульський