Справа № 369/3430/20
Провадження №2/369/2865/20
УХВАЛА

про залишення без руху

20.03.2020 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про витребування майна з чужого незаконного володіння слід залишити без руху з наступних підстав:

Позивач просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище та те, що сплата судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача, який становить 1 774,32 грн.

З відповіді Державної фіскальної служби України № 1079/10-13-11-01-19 від 06.11.2018 року вбачається, що згідно з інформаційним фондом Державного реєстру фізичних осіб-платників податків відомості про доходи фізичної особи за період з 1 кварталу 2016 року по 2 квартал 2018 року відсутні.

Водночас, позивачем не надано суду інформацію щодо його доходу за повний останній 2019 рік, що позбавляє суд в повній мірі оцінити рівень його доходів та з`ясувати, чи перевищує розмір судового збору 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як розяснено в п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно достатті 8Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановленихцим Кодексом.

Верховний Суд у справі № 686/114/16-ц, 04.07.18 зазначив, що звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, не його обов`язком, а сторона повинна довести суду таку необхідність.

Свій висновок суд касаційної інстанції обґрунтував тим, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Позивач не надала суду доказів на підтвердження неспроможності сплати нею судового збору та підстав для звільнення її від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Таким чином при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору позивач повинен навести обставини та подати до суду відповідні докази на підтвердження факту їх існування.

Вважаю, що позивач не надала суду належних і допустимих доказів, щодо обґрунтованості звільнення або розстрочення сплати судового збору.

Оскільки відсутні встановлені законом підстави для звільнення позивача від сплати судового збору, тому клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Таким чином, беручи до уваги те, що на час подання до суду вищезазначеного позову позивачем не сплачено судовий збір, що є порушенням положень ч.4ст.177 ЦПК України, де зазначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, вважаю за необхідне залишити позов без руху, надавши позивачеві строк для оплати заявлених вимог судовим збором.

Відповідно до ч.2 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається дійсною вартістю майна.

Окрім того, як вбачається із матеріалів справи, позивачем надано два висновки про оцінку спірного майна, а саме: звіт про експертну грошову оцінку майна від 27.04.2018 року, де вартість земельної дліянки та домоволоніння разом складає 532 000 гривень та звіт про оцінку майна від 20.07.2017, згідно якого вартість майна складає разом 4737706,00 гривень., які суперечать один одному.

За таких обставин позивачем надано висновок про вартість спірного майна від 20.07.2017 року, та 27.04.2018, тобто остання оцінка майна проведена більше року тому, а відповідного звіту спеціалісту щодо дійсної ринкової вартості майна на час звернення з позовом до суду позивач не надала, у зв`язку з чим неможливо визначити ціну позову.

За таких підстав, позивачеві слід усунути зазначені недоліки та подати до суду позовну заяву з дотриманням всіх вказаних вимог закону. Без підтвердження вказаних обставин, суддя не може вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 34, 49, 136, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, ЗУ "Про судовий збір" суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Авістар» про витребування майна з чужого незаконного володіння- залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.В. Дубас