Справа № 283/1977/20
Провадження №2/283/625/2020
У Х В А Л А

02 жовтня 2020 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах сина, ОСОБА_2 , до державного реєстратора речових прав на нерухоме майно в особі приватного нотаріуса Тимошенко Надії Серіївни про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

21.09.2020 року ОСОБА_2 звернулася до Малинського районного суду Житомирської області в інтересах сина ОСОБА_2 з позовом, в якому просила зобов`язати державного реєстратора в особі приватного нотаріуса Тимошенко Н.С. виключити запис з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна №234 на земельну ділянку, площею 0,0558 га, яка знаходиться за адресою: Житомирська область, Малинський р-н, сільська рада Ворсівська, «Букач» громадська організація садове товариство, земельна ділянка НОМЕР_1 , з кадастровим номером :08:000:0296 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, для усунення перешкод для вчинення реєстрації земельної ділянки на її сина, ОСОБА_2 ; зобов`язати державного реєстратора в особі приватного нотаріуса Тимошенко Н.С. провести державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна №234, що розташована за адресою: Житомирська область, Малинський р-н, сільська рада Ворсівська, «Букач» громадська організація садове товариство, земельна ділянка НОМЕР_1 , з кадастровим номером :08:000:0296, за суб`єктом ОСОБА_2 на підставі договору дарування земельної ділянки від 31.05.2019 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 01.10.2020, головуючим суддею у справі визначено Хомич В.М.

Вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі відповідно до ст.187 ЦПК України встановлено наступне.

Правила визначення компетенції судів щодо розгляду цивільних справ передбачено статтею 15 ЦПК України: суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

У даному випадку ОСОБА_2 , звертаючись до суду з позовом до відповідача в порядку цивільного судочинства, зазначила, що її сину, в інтересах якого вона діє, належить право власності на земельну ділянку, проте вона не може здійснити державну реєстрацію його (сина) прав, оскільки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно державним реєстратором внесено запис про реєстрацію права власності на нерухоме майно із відмінними технічними характеристиками. Тобто позивачем оскаржуються дії державного реєстратора щодо внесення запису про реєстрацію права власності на належне її сину на праві власності нерухоме майно із відмінними технічними характеристиками земельної ділянки.

Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є офіційним визнанням і підтвердженням державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

При визначеності юрисдикційності спору з державним реєстратором чи щодо оскарження дій державного реєстратора критерієм такого розмежування є предмет оскарження. Якщо позивач оскаржує дії державного реєстратора з приводу розгляду його заяви у контексті статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», і цей спір не стосується речових прав чи обмежень на нерухоме майно третіх осіб, такий спір є публічно-правовим і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства. (правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, постанова №490/5986/17 від 28.11.2018).

При дослідженні матеріалів справи встановлено, що за даних обставин виник саме публічно-правовий спір, оскільки приватний нотаріус Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Н.С. діє як суб`єкт владних повноважень, рішення про відмову у держаній реєстрації прав якого ОСОБА_2 вважає неправомірними та такими, що порушують права її сина, в інтересах якого вона діє.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене вважаю, що у відкритті провадження слід відмовити.

Разом з цим, суд роз`яснює позивачу її право на звернення до суду адміністративної юрисдикції в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 261, 352-354 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі запозовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах сина ОСОБА_2 , до державного реєстратора прав на нерухоме майно в особі приватного нотаріуса Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Надії Сергіївни про зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Роз`яснити позивачу її право на звернення до суду адміністративної юрисдикції.

Ухвала суду першої інстанції щодо відмови у відкритті провадження у справі може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В. М. Хомич