У Х В А Л А

Іменем України

29 вересня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши матеріали заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, шляхом заборони вчинення нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину на усе майно, що залишилось після померлого ОСОБА_3 .

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову позивач (заявник) зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її цивільний чоловік ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина. 06.06.2020 року третьою Київською державною нотаріальною конторою було приєднано її заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після померлого ОСОБА_3 , вже до заведеної за заявою відповідача ОСОБА_2 , якого віднесено до спадкоємців 5-ї черги за Законом, спадкової справи № 90/2020 та роз`яснено про необхідність підтвердження її права на спадщину в судовому порядку. Нею було подано до Деснянського районного суду м. Києва позову заяву до ОСОБА_2 предметом позову є вимога про встановлення юридичного факту, а саме: встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем не менше п`яти років та визнання її спадкоємцем 4-ї черги за Законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

За таких обставин, позивач (заявник) вважає, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом вчинення нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину на усе майно, що залишилось після померлого ОСОБА_3 , може призвести до порушення спадкових прав та утруднення виконання можливого рішення суду.

Згідно ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Дослідивши матеріали заяви та встановивши обставини, у зв`язку з якими позивач (заявник) просить вжити заходи забезпечення позову, суд вважає за необхідне задовольнити заяву з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п.1-3 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; інше.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Так, 23.09.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , 3-я особа: третя Київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2020 року головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Панченко О.М .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 25.09.2020 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

З матеріалів заяви та позову вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_3 було відкрито спадкову справу № 90/2020 Третьою київською державною нотаріальною конторою, до якої звернулася позивач ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини.

Листом Третьої київської державної нотаріальної контори від 30.07.2020 року ОСОБА_1 було повідомлено про те, що нею не підтверджено факт проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, щодо майна померлого ОСОБА_3 . У разі не підтвердження даного факту спадщина буде видана наступній черзі спадкоємців.

З огляду на викладене вище, суд приходить до висновку, що вказані вище обставини свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить ефективний захист прав позивача, за захистом яких вона звернулася до суду з позовом про встановлення юридичного факту.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України. Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути обмежений в своїй власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Беззаперечно, заборона державному нотаріусу видавати свідоцтво про право на спадщину за законом є втручанням держави в їх право на вільне володіння спадковим майном. Водночас, це втручання є необхідним виключно для забезпечення цивільного судочинства та запобігання виникнення нових спорів.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом розгляду позовної заяви ОСОБА_1 є встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкоємцем не менше п`яти років та визнання ОСОБА_1 спадкоємцем 4-ї черги за Законом, суд вважає вимоги заяви про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони вчинення нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину в спадковій справі № 90/2020 на усе спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , до набрання законної сили судового рішення у справі про встановлення юридичного факту, обґрунтованими, вбачає імовірність ускладнення виконання або невиконання судового рішення у випадку не задоволення судом даної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора про встановлення юридичного факту - задовольнити.

Заборонити Третій київській державній нотаріальній конторі вчинення нотаріальних дій по спадковій справі № 90/2020 щодо видачі свідоцтва про право на спадщину на все спадкове майно, що залишилось після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 157 ЦПК України ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Деснянський районний суд міста Києва в 15-ти денний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи:

Заявник (позивач) - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Третя особа: Третя київська державна нотаріальна контора, адреса: 04108, м. Київ, пр. Правди, 33.

Суддя: О.М. Панченко