ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7453/20
провадження № 2/753/5706/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Заставенко М.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль", ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний виконавець Чулієв Атаджан Абдуназарович, про визнання припиненим договору іпотеки та скасування записів обтяження нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернулася в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до АТ "Райффайзен Банк Аваль" та ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, в якій просила суд визнати припиненим договір іпотеки серія та номер 1252, виданий 25.04.2006 року, укладений між АППБ "Аваль" та ОСОБА_2 , предметом якого є квартира АДРЕСА_1 ; скасувати запис № 21790935 від 25.04.2006 року щодо реєстрації іпотеки квартири АДРЕСА_1 , що виникла на підставі вказаного договору іпотеки; скасувати запис № 21790835 від 25.04.2006 року у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо реєстрації заборони на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору іпотеки.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є власником 2/3 часток квартири АДРЕСА_1 на підставі рішення Апеляційного суду м. Києва від 22.05.2014 року. Іншим співвласником 1/3 частини квартири є ОСОБА_3 . Право власності ОСОБА_3 набуто в результаті проведення прилюдних торгів в ході вчинення примусових виконавчих дій щодо виконання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27.07.2017 року, яким з ОСОБА_2 на користь ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" стягнуто кошти за невиконання зобов"яззань по кредитному договору № 014/4038/74/32629 від 25.04.2006 року. Вказаний кредитний договір був укладений з метою придбання квартири АДРЕСА_1 . Також 25.06.2006 року між банком та ОСОБА_2 , з метою забезпечення зобов"язання за кредитним договором, було укладено договір іпотеки № 1252, предметом якого стала квартира АДРЕСА_1 . Також в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було зареєстровано заборону відчуження квартири. На час оформлення зазначеної квартири ОСОБА_2 перебував у шлюбі з ОСОБА_1 , який рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.07.2009 року було розірвано. Після розірвання шлюбу у судовому порядку було розподілено квартиру АДРЕСА_1 , а також боргові зобов"язання по кредитному договору. За ОСОБА_1 було визнано право власності на 2/3 частини квартири та за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири, заборгованість за кредитним договором залишена за ОСОБА_2 . Таким чином, оскільки відповдіальність ОСОБА_1 по даним правовідносинам відсутня, що в свою чергу виключає можливість забезпечення виконання боргових зобов"язань по кредитному договору за рахунок її майна. Наявність обтяжень належного позивачу нерухомого майна станом на сьогоднішній день не має жодних правових підстав та грубо порушує права позивача.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 14.07.2020 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" отримав копію позовної заяви з додатками, однак не скористався своїми процесуальними правами та у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав, з будь-якими заявами чи клопотаннями з процесуальних питань до суду не звертався.

ОСОБА_2 повідомлявся про розгляд справи належним чином за адресою реєстрації проживання, однак копію позовної заяви з додатками не отримав, відзив на позовну заяву до суду не подавав.

Треті особи ОСОБА_3 та приватний виконавець Чулієв А.А. також належним чином повідомлялися про розгляд справи в суді, пояснення щодо заявлених позовних вимог до суду не подавали.

Суд розглянув справу на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Норма аналогічного змісту міститься у статті 4 ЦПК України.

Судом встановлено, що 25.04.2006 року між АППБ "Аваль" та ОСОБА_2 укладено договір іпотеки, відповідно до умов якого предметом іпотеки є нерухоме майно - квартира АДРЕСА_1 . Вказаний договір забезпечує вимоги Іпотекодержателя, що витікають з кредитного договору № 014/4038/74/32629 від 25.04.2006 року (а. с. 54 - 55).

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.05.2014 у справі № 22-ц/796/3592/2014 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 , Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про поділ спільного майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_5 , Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», про визнання права власності і поділ спільного майна подружжя в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заборгованості за кредитним договором спільним боргом подружжя і поділ боргових зобов`язань - відмовлено. Позов ОСОБА_1 - задоволений частково. В порядку поділу спільного майна подружжя визнано за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 . В решті позовних вимог - відмовлено.

Також вказаним рішенням встановлено, що 22.12.2005 року між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 був укладений шлюб, про що у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві зроблено актовий запис № 2601.

25.04.2006 року між Акціонерним пошто-пенсійним банком «Аваль» та ОСОБА_2 (позичальник) був укладений кредитний договір № 014/4038/74/32629, відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит у вигляді невідновлюваної кредитної лінії з лімітом 30 000 дол. США строком з 25.04.2006 року по 25.04.2016 року зі сплатою 12 % річних за користування кредитними коштами.

У той же день ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу придбав квартиру АДРЕСА_1 за 328 250, 00 грн., що за курсом НБУ дорівнює 65 000 дол. США., з яких: 30 000 доларів США - кредитні кошти, 23 000,00 доларів США - кошти від продажу квартири АДРЕСА_2 та 12 000,00 доларів США - спільні готівкові кошти подружжя.

Зазначену квартиру було передано в іпотеку Акціонерному поштово-пенсійному банку «Аваль» згідно договору іпотеки від 25.04.2006 року.

Фактичні шлюбі відносини між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 припинені з листопада 2007 року, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 15.07.2009 року шлюб між ними розірвано.

На даний час ОСОБА_1 являється власником 2/3 частин квартири АДРЕСА_1 , про що свідчить інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєсту Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна. Власником іншої 1/3 частини квартири є (а. с. 39 -40).

Вказане право власності за ОСОБА_1 було зареєстроване 03.08.2017 року на підставі вищевказаного рішення суду.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотекою визнається вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника в порядку, встановленому цим Законом.

Частиною п`ятою статті 3 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

Підстави припинення іпотеки передбачено статтею 17 Закону України «Про іпотеку», до яких зокрема належать: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її.

Статтею 23 Закону України «Про іпотеку» визначено, що в разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Відтак, іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.

Посилання позивача на те, що 1/3 частини була реалізована з прилюдних торгів, суд не приймає до уваги, оскільки ОСОБА_1 не являється власником вказаної частини квартири, доказів про виконання основного зобов"язання позивачем суду не надано.

Таким чином, суд вважає відсутніми підстави для визнання договору іпотеки припиненим.

З огляду на вищенаведені норми права та встановлені судом обставини у цій справі, суд вважає, що державна реєстрація іпотеки та заборони на нерухоме майно - на спірну квартиру є похідною від договору іпотеки, а відтак законність та чинність такої реєстрації безпосередньо залежить від законності та чинності зазначеного правочину іпотеки. А оскільки у задоволенні позовних вимог про визнання договору іпотеки припиненим судом відмовлено, тому не підлягають і задоволенню позовні вимоги щодо скасування записів обтяження нерухомого майна.

Керуючись ст. ст. 4, 7, 9, 11, 12, 13, 76 - 81, 141, 229, 235, 247, 259, 263 - 265, 272, 273, 274 - 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль", ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний виконавець Чулієв Атаджан Абдуназарович, про визнання припиненим договору іпотеки та скасування записів обтяження нерухомого майна - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: М.О. Заставенко