Провадження № 2/161/3804/20
У Х В А Л А

01 жовтня 2020 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Івасюта Л.В. вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів № 2», про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з вищевказаним позовом.

Подана ОСОБА_1 позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому у пункті 10 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог визначається загальною сумою всіх вимог.

Позивачем заявлено кілька позовних вимог, в тому числі, про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Законодавством не передбачено підстав звільнення від сплати судового збору за позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати.

Щодо вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки, то це є спеціальний вид відповідальності роботодавця, спрямований на захист прав працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу, а тому не входить до структури заробітної плати, у розумінні Закону України «Про оплату праці».

Згідно аналізу норм чинного законодавства випливає, що виплати працівникові середнього заробітку за час затримки по день фактичного розрахунку за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні ст. 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки не входить до структури заробітної плати.

Зазначене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, яка викладена в Постанові Верховного Суду від 31.01.2019 року у справі № 910/4518/16.

Таким чином, п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються заявники - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати, а тому ці вимоги повинні бути оплачені судовим збором.

Відповідно до ч.1, пп.1,2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору для позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, для позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум з розрахунку на місяць, на одну працездатну особу, у розмірі 2102,00гривня.

Отже, сума судового збору, яку необхідно сплатити за одну позовну вимогу, становить 840,80 гривень.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106. Призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ або назва установи, організації позивача), Луцький міськрайонний суд Волинської області (назва суду, де розглядається справа), код за (код суду, де розглядається справа).

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за позовні вимоги: про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсацію втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати , відповідно до Закону України «Про судовий збір» , та подати оригінали квитанцій про їх сплату в канцелярію суду, або надати суду докази про те, що позивач звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, вищевказаний позов слід залишити без руху, а позивачу - надати строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів № 2», про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням термінів її виплати залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду Івасюта Л.В.