Ухвала

Іменем України

Справа № 712/9715/18

Номер провадження 2з/712/13/20

12 березня 2020 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі

головуючого - судді Марцішевської О.М.

при секретарі - Олефіренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням, зобов`язання вчинити дії та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, встановлення порядку користування житловим будинком, заборони здійснювати право спільної часткової власності без згоди іншого співвласника, в тому числі одноосібно здавати в оренду, надавати в користування чи позику, вселяти інших осіб до будинку,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 . В обгрунтування вимог вказують, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебували у зареєстрованому шлюбі з 24.04.1999р. та є батьками ОСОБА_3 . Шлюб розірваний рішенням суду від 17.11.2015 року. 02.06.1997 року відповідачу було подаровано 11/20 частину житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , в якому зареєстроване місце проживання ОСОБА_3 . Під час шлюбу вказану частину будинку було істотно покращено, що мало наслідком збільшення ідеальної частки до 41/50, з приводу спору про поділ спільного майна подружжя розглядається справа № 712/2378/16-ц. Відповідач створює позивачам перешкоди у користуванні вказаним житлом, тому просять усунути перешкоди відповідача у користуванні будинку шляхом вселення позивачів, зобов`язати відповідача передати позивачам ключі від дверей та вхідної хвіртки та не перешкоджати у реалізації права користування вказаним будинком.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 11.09.2018 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем поданий до суду зустрічний позов до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 . В обгрунтування зустрічних позовних вимог вказує, що остання не проживає у спірному будинку без поважних причини понад установлений законом строк, участі у комунальних витратах не бере, самостійно обрала собі інше житло, не є співвласником будинку.

Ухвалою суду від 01.03.2019р. провадження по справі зупинялось до набрання законної сили судового рішення у справі № 712/2378/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 11.11.2019р. провадження у справі відновлене, оскільки у справі № 712/2378/16-ц винесена постанова апеляційного суду від 15.05.2019р., яка набрала законної сили.

22.01.2019р. ОСОБА_1 подана заява про уточнення позовних вимог по зустрічному позову з вимогами:

1) визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим будинком за адресою

АДРЕСА_2 ) з урахуванням постанови Апеляційного суду Черкаської області від 15.05.2019р. визнати за ОСОБА_1 право користування приміщеннями 1-1, 1-2, 1-3, 1-4 будинку літ.А-1 за адресою АДРЕСА_1 ;

3)встановити порядок користування житловим будинком літ.Ж-2 за адресою АДРЕСА_1 ;

АДРЕСА_3 )заборонити ОСОБА_2 здійснювати право спільної часткової власності без згоди ОСОБА_1 , в тому числі одноосібно здавати в оренду, надавати в користування чи позику, вселяти за довіреністю чи за допомогою інших правочинів інших осіб до житлового будинку літ.Ж-2 за адресою АДРЕСА_1 .

В обгрунтування вимог вказує, що постанови Апеляційного суду Черкаської області від 15.05.2019р., залишеню без зміни постановою Верховного Суду у власність ОСОБА_2 набуто 29/100 частини домоволодіння, це обумовлює змінити підстави раніше пред`явленого зустрічного позову, а саме порушення права власності та усунення перешкод в його здійсненні.

04.02.2020р. до суду наданий відзив на зустрічний позов, в якому позивачка просить повернути уточннеий зустрічний позов ОСОБА_1 , оскільки останнім одночансо змінено і предмет, і підстави зустрічного позову, що не допускається згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України, а у випадку прийняття уточненого зустрічного позовузобов`язати ОСОБА_1 доплатити судовий збір.

11.02.2020р. до суду подана відповідь на відзив.

Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 13.01.2020р. заяву ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подачу заяви про забезпечення позову задоволено. Відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у такий спосіб:

- заборони доступу ОСОБА_2 до приміщень частини будинку «А-1», права власності на яку ОСОБА_1 не позбавлявся, а саме 1-1, 1-2, 1-3, 1-4 відповідно до Технічного паспорту на садибний житловий будинок АДРЕСА_4 ;

- заборони доступу ОСОБА_2 до приміщень на другому поверсі будинку «Ж-2», якими він на даний час користується та проживає, а саме до житлової кімнати 2-9, санвузла 2-8, шафи 2-10 відповідно до технічного паспорту на садибний житловий будинок АДРЕСА_4 . Вжити заходи забезпечення позову;

- заборони ОСОБА_2 вселяти до будинку «Ж-2» по АДРЕСА_4 будь яких осіб без згоди ОСОБА_1

02.03.2020р. адвокатом Вовком А.І. в інетерсах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подані заяви про повернення уточненного зустрічного тазову та залишення його без руху в зв`язку з несплатою судового збору.

10.03.2020р. відповідачем ОСОБА_1 до суду подано заяву про забезпечення зустрічного позову шляхом заборони ОСОБА_2 на час судового розгляду до набрання законною силою судового рішення укладати будь-які цивільно-правові, господарські угоди, направлені на відчуження, знищення, пошкодження спірного майна, а також договори оренди (тимчасового користування, управління майном, позики) спільного майна подружжя і заборонити внесення в статутний капітал юридичної особи спірного майна та реалізувати такі договори, в тому числі (але не виключно) шляхом вселення до житлового будинку "Ж-2" будь-яких осіб без письмової нотаріальної згоди ОСОБА_1 .

В обгрунтування заяви вказує, що позивачка ОСОБА_2 з`являється у будинку з незнайомими людьми, яких погрожує допустити до користування будинком, також з приводу взламування нею дверей відповідач звертався до правоохоронних органів, все це тримає відповідача у постійній психологічній напрузі, завдає матеріальних збитків і моральних страждань.

Крім того, відповідач ОСОБА_1 10 березня подав до суду до суду заяву про зменшення розміру судового збору за подання заяви про забезпечення позову, мотивуючи її тим, що він має єдиним доходом компенсацію за надання соціальних послуг по догляду за інвалідом І групи, інших доходів не має. Крім того він сплачує аліменти повнолітній дочці, що продовжує навчання, а тому сплата ним судового збору за подачу заяви про забезпечення позову у розмірі, встановленому законом, призведе до скрутного матеріального становища та позбавить його можливості доступу до суду, тому просить зменшити розмір судового збору за подачу заяви до 100 грн.

Вирішуючи клопотання про зменшення судового збору, слід врахувати наступні положення законодавства.

Відповідно ст.8 Закону України "Про судовий збір", ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій ст.136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3 ст.136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно положень пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 та надані в підтвердження клопотання матеріали щодо майнового стану відповідача - довідку Депаратаменту соціальної політики ЧМР, довідка про доходи, довідка про призначення судсидії та інші додані до клопотання докази, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, так як заявником підтверджено, що з урахуванням отримуваного доходу у вигляді компенсації за надання соціальних послуг по догляду за інвалідом, при сплаті судового збору за подання заяви про забезпечення позову у встановленому законом розмірі його дохід не забезпечить передбачений за законом прожитковий мінімум, в зв`язку з чим заявник буде невиправдано обмежений у процесуальних правах.

Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд доходить таких висновків.

Частинами 1,2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи ( ч.1 ст.153 ЦПК України).

Статтею 150 ЦПК України передбачено види забезпечення позову. Зокрема, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У заяві не обґрунтовані доводи, якій б давали підстави припускати, що без вжиття вказаних у заяві про забезпечення позову заходів забезпечення позову існує реальна загроза не виконання рішення у даній справі у разі задоволення заявлених ОСОБА_1 зустрічних позовних вимог - визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, встановлення порядку користування житловим будинком, заборони здійснювати право спільної часткової власності без згоди іншого співвласника, в тому числі одноосібно здавати в оренду, надавати в користування чи позику, вселяти інших осіб до будинку.

Крім того, при вжитті вказаних у заяві про забезпечення позову заходів забезпечення позову фактично буде прийнято рішення про вирішення по суті без судового розгляду зустрічних позовних вимог заборони здійснювати право спільної часткової власності без згоди іншого співвласника, що не допускається та виходить за межі завдань інституту забезпечення позову.

Враховуючи викладене, заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 116, 149, 150 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про зменшення судового збору за подачу заяви про забезпечення позову задоволити.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 на час судового розгляду до набрання законною силою судового рішення укладати будь-які цивільно-правові, господарські угоди, направлені на відчуження, знищення, пошкодження спірного майна, а також договори оренди (тимчасового користування, управління майном, позики) спільного майна подружжя і заборонити внесення в статутний капітал юридичної особи спірного майна та реалізувати такі договори, в тому числі (але не виключно) шляхом вселення до житлового будинку "Ж-2" будь-яких осіб без письмової нотаріальної згоди ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м.Черкаси у п`ятнадцятиденний строк з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію стосовно справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Дата виготовлення повного тексту ухвали 17 березня 2020р.