Справа № 646/1398/20
№ провадження 2/646/1222/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.03.20 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лиска Павла Олександровича до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Основ`янському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лиска П.О. звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Основ`янському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 04.03.2020 року позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лиска П.О. було залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалу про залишення позову без руху позивачу направлено поштою рекомендованим повідомленням, яке повернулося із підписом про отримання 10.03.2019.

В ухвалі суду від 02.03.2020 року було не тільки зазначено недоліки позовної заяви з посиланням на відповідні положення законодавства України, а й окремо зазначено конкретні способи усунення вказаних недоліків, а саме:

-згідно п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

-згідно п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

-у відповідності до ч.6 ст.187 ЦПК України, Червонозаводським районним судом м. Харкова було надіслано запит щодо підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 , за адресою, вказаною в позові: АДРЕСА_1 . Згідно з даними Реєстру територіальної громади міста Харкова, відомості відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Реєстрі територіальної громади міста Харкова відсутні. Позивачем в позовній заяві зазначено останнє відоме їй місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, представником позивача не надано доказів на підтвердження того, що останнє відоме місце проживання відповідача є - АДРЕСА_1 .

-згідно ст.27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Правила реєстрації місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207.

Згідно п.3, п.4 вказаних Правил: реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради) на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради. Громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Реєстрація місця проживання/перебування або зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється в день подання особою або її представником документів. Реєстрація місця проживання за заявою особи може бути здійснена одночасно із зняттям з попереднього місця проживання.

Відповідно до Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання.

Крім того, абзацом 7 частини 1 статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування це документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи.

Згідно із ч.2 статті 10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 498 ЦПК України , у разі якщо в процесі розгляду справи суду необхідно вручити документи, отримати докази, провести окремі процесуальні дії на території іншої держави, суд України може звернутися з відповідним судовим дорученням до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави (далі - іноземний суд) у порядку, встановленому цим Кодексом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно із ч.1 ст. 80 Закону України «Про міжнародне приватне право», у разі якщо при розгляді справи з іноземним елементом у суду виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд може направити відповідне доручення компетентному органу іноземної держави в порядку, встановленому процесуальним законом України або міжнародним договором України.

Отже суд, який відкриває провадження у справі, зобов`язаний повідомити про подачу позову, час і місце судового засідання всіх учасників процесу, в тому числі й нерезидента.

Якщо мова йде про суб`єктів, які є резидентами країн учасників Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах (15.11.1965 року, м. Гаага, надалі Гаазька конвенція) застосовується порядок повідомлення, визначений вказаною Конвенцією. Якщо суд не дотримується вказаного порядку, то це безумовне процесуальне порушення, яке тягне за собою скасування судового рішення. Якщо ж у відносинах з запитуваною державою відсутній чинний міжнародний договір України, доручення надсилається Міністерству юстиції України для його направлення через дипломатичні канали (згідно з абз. 3 п. 2.6 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Державної судової адміністрації від 27.06.2008 р. № 1092/5/54).

В такому разі саме на позивача покладається обов`язок забезпечити подання до суду належно оформлених, перекладених, нотаріально посвідчених документів, після чого вони направляються судом до Міністерства юстиції України.

Тобто, з поданої позовної заяви та доданих документів встановити зареєстроване чи останнє відоме місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 не вбачається можливим. Позивачем не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав за вказаною в позові адресою: АДРЕСА_1 , а також не вказав зареєстрованого місця проживання відповідача.

- відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Однак, представником позивача не зазначено та не надано відповідні докази про те, чи звертався останній до відповідного органу опіки та піклування з питанням позбавлення батьківських прав та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням письмового висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Висновок органу опіки та піклування є ключовим доказом по даній категорії справ, якою б не була підстава позбавлення батьківських прав. Даний висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільності позбавлення батьківських прав. Для підготовки даного висновку комісія спілкується з обома батьками та вивчає наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

Крім того, у наданій суду копії ордеру міститься посилання на договір про надання правової допомоги від 27.01.2020 року. В той же час, вказаний договір суду надано не було, що унеможливлює встановити коло повноважень представника, що делеговані йому особою, яка реалізує своє право на звернення до суду, в тому числі на подання позовної заяви від імені ОСОБА_1

Відповідна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 05.06.2019 № 9901/847/18.

Таким чином, судом було вжито необхідних заходів для реалізації права представника позивача на звернення до суду в порядку, визначеному ЦПК України, та роз`яснення дій, які необхідно вчинити для усунення недоліків позовної заяви та відкриття провадження у справі. Так, крім недоліків позовної заяви, судом в ухвалі від 02.03.2020 року були зазначені конкретні способи їх усунення. Також в ухвалі від 02.03.2020 року представнику позивача були роз`яснені наслідки у вигляді повернення позовної заяви, якщо недоліки усунуті не будуть.

На виконання вказаної ухвали суду представником позивача було надано заяву про усунення недоліків від 17.03.2020 та уточнену позовну заяву.

В той же час, всупереч вказаних вимог, в заяві про усунення недоліків від 17.03.2020, та в уточненій позовній заяві: не зазначено зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 , що унеможливлює дотримання вимог ч. 1 ст. 80 ЗУ "Про міжнародне приватне право", та Конвенції про вручення за кордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах (15.11.1965 року, м. Гаага, надалі Гаазька конвенція), не надано відповідної інформації та доказів, що відповідач дійсно проживав за вказаною в позові адресою: АДРЕСА_1 , не надано доказів про те, чи звертався останній до відповідного органу опіки та піклування з питання позбавлення батьківських прав та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням письмового висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його доньки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, представником позивача вимоги ЦПК України та ухвали суду від 04.03.2020 року не виконані, недоліки позовної заяви не усунені в повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що представник позивача не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для повернення позовної заяви. Одночасно суд враховує, що повернення позовної заяви не перешкоджає можливості повторного звернення позивача з вказаним позовом до суду.

Керуючись ст. 175-176, 185, 258-261, 353-354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну та уточнену заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Лиска Павла Олександровича до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей по Основ`янському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів-повернути позивачу.

Роз`яснити представнику позивача, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя Білінська О.В.