Єдиний унікальний номер 341/324/20
Номер провадження 2/341/531/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року м. Галич

Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді -Юсип І.М.

секретаря -Король І.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Галичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кінашівської сільської ради, третьої особи без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

25.02.2020 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кінашівської сільської ради, третьої особи без самостійних вимог: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою суду від 22.06.2020 р. залучено до участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Кінашівської сільської ради, третьої особи без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини співвідповідача - ОСОБА_4 .

Позивач в позовній заяві посилається на ті обставини, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дідусь, ОСОБА_3 . На момент смерті дідуся були спадкоємці першої черги - дружина померлого, ОСОБА_4 та донька, ОСОБА_2 , які приймали спадщину.

В грудні 2019 р., його мама - ОСОБА_2 повідомила йому про те, що існує заповіт, посвідчений Кінашівською сільською радою 28.03.2005 р. та зареєстровано у Спадковому реєстрі Івано - Франківською філією Інформаційного центру Міністерства юстиції 18.08.2005 р., за яким все майно, яке на день смерті належало ОСОБА_3 , після його смерті буде належати йому, ОСОБА_1 . Маючи намір прийняти спадщину, звернувся до державної нотаріальної контори із письмовою заявою, однак йому було у цьому відмовлено в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Проте, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту. Тому вважає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини. Крім цього, з усних пояснень нотаріуса стало відомо, що його бабуся, ОСОБА_4 прийняла спадщину, а саме, обов`язкову частку, яка належала їй за законом, яку після її смерті успадкувала його мама, ОСОБА_2 . Станом на 19.09.2006 р. інших заяв про прийняття спадщини не було подано. Просив позов задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 подав суду письмову заяву в якій вказує про те, щоб розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

В.о. старости Більшівцівської селищної ради ОТГ с. Кінашів в судове засідання також не з`явився, однак таким подано до суду письмову заяву із змісту якої вбачається, що щодо задоволення позову позивача не заперечує, справу просить розглядати у відсутності представника сільської ради.

Третя особа ОСОБА_2 на адресу суду надіслала письмову заяву в якій просить прозгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги позивача визнає.

Співвідповідач ОСОБА_4 , 1932р.н. згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 10.04.2014 р. померла, а її спадкоємцем є дочка, ОСОБА_2 , яка відмовилась від спадщини на користь позивача ОСОБА_1 , свого сина.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши представлені доводи позивача та перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що дід позивача, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 20.03.2006 р. (а.с.12). Копією заповіту посвідченого 28.03.2016 р. секретарем виконкому Кінашівської сільської ради видно, що дід позивача, ОСОБА_3 склав заповіт, яким все своє майно заповів позивачу, ОСОБА_1 . Заповіт не скасовувався та не змінювався, про що свідчить відмітка на ньому (а.с.13).

Копією відмови державного нотаріуса про отримання свідоцтва про право на спадщину від 30.01.2020 р. за № 54/02-14 стверджується, що щодо прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно ОСОБА_3 не може бути видано, оскільки потрібно поновити строк подання заяви про прийняття спадщини (а.с.14). Окрім цього, як видно з листа державного нотаріуса за № 325/02-14 від 19.06.2020 р., після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 заведено спадкову справу за № 612/2007. Із заявою про прийняття спадщини за законом на обов`язкову частку звернулась дружина, ОСОБА_4 , яка зареєстрована в с. Кінашів Галицького району, Івано - Франківської області. Спадкоємцем спадкового майна за заповітом, посвідченим виконкомом Кінашівської сільської ради є ОСОБА_1 . Спадкоємець за заповітом у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини та видачу йому свідоцтва про право на спадщину не звертався. Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 10.04.2014 р. підтверджується, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до статті 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини, що саме і наголошує Верховний Суд у постанові за № 389/3108/18 від 07.09.2020 р.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення відповідних дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок), при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту та повідомляє про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

У зв`язку з наведеним та враховуючи визнання відповідачем позовних вимог, суд приходить до висновку, що доводи позивача щодо причин пропуску строку для прийняття спадщини заслуговують на увагу, через що йому слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - два місяці.

За наведених вище обставин і доказів суд вважає, що позов підлягає до задоволення.

На підставі наведеного, ст.ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 76, 81, 247, 258, 263, 352, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Кінашівської сільської ради, третьої особи без самостійних вимог: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителю АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці, з дня набрання даного рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Івано-Франківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, з подачею її копії.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого рішення суду.

Суддя:І. М. Юсип