УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та Комунального підприємства «Соснівська служба утримання будинків», про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки),

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить: провести виділ належних йому 6/25 частин житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , як окремого об`єкта права власності відповідно до висновку комплексної судово - будівельної та земельно -технічної експертизи, припинивши разом з тим право спільної часткової власності; встановити йому, як власнику 6/25 частин житлового будинку з належними до нього господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , порядок володіння та користування земельною ділянкою за даною адресою відповідно до висновку комплексної судово - будівельної та земельно-технічної експертизи.

12 лютого 2020 року, після визначення системою автоматизованого розподілу справ головуючого судді у вказаній справі та передачі її судді, направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради для з`ясування місця реєстрації відповідачів.

Згідно довідок Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради,

- відповідачі: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 ;

- інформація щодо реєстрації місця проживання відповідачів: ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 , відсутня.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у цивільній справі встановлено, що вона подана до суду без додержання вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Так, відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_10 не містить реєстраційного номеру облікової картки платника податків або номеру і серії паспорта відповідачів.

Крім того, згідно п.п.6, 7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом з позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення вказаних норм, позовна заява ОСОБА_10 не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви; відомостей про наявність чи відсутність доказів, які не можуть бути подані разом з позовною заявою; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, згідно п.15 та п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», Цивільним процесуальним кодексом України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладений на позивача.

Відповідно до позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 визначено ціну позову у сумі 38000 гривень.

Згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, до позовної заяви додано копію договору дарування частки в праві власності на житловий будинок, вартість 6/25 часток в праві власності на житловий будинок з належними до нього господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , які отримав у дарунок ОСОБА_1 , оцінений сторонами та складає 38000 гривень.

Експертна оцінка нерухомого майна, в тому числі земельної ділянки, про які йдеться в позовній заяві, не здійснювалась, висновок щодо їх вартості до позовної заяви не додано.

Таким чином, ціна позову, яка зазначена позивачем у позовній заяві, є необґрунтованою, що позбавляє суд об`єктивної можливості встановити повноту сплати позивачем судового збору при зверненні до суду з даною позовною заявою.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, встановлений судом, - визнання заяви не поданою та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Також, згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.2 ст.83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, відповідно до матеріалів позовної заяви, співвласниками будинку АДРЕСА_1 , окрім позивача є: ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_14 , БУ-30 тресту «Промтехмонтаж-2».

Однак, співвласники вказаного будинку, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , БУ-30 тресту «Промтехмонтаж-2», до участі у справі не залучені та їх статус не визначено.

Крім того, відповідач - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є малолітньою, однак її представник до участі у справі не залучений.

Також, у позовній заяві зазначено, що з метою погодження виділення в натурі належних позивачу 6/25 частин житлового будинку з надвірними спорудами він звернувся з письмовою заявою до співвласників, однак на своє звернення жодної відповіді не отримав.

Відповідно до доданої до позовної заяви копії погодження від 29 жовтня 2019 року, ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та спадкоємця ОСОБА_11 з метою погодження виділення в натурі належної йому частки будинку згідно фактичного розподілу.

На підтвердження направлення вищевказаного погодження зазначеним особам до позовної заяви додано копії конвертів з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення,

Відповідно до копій вищевказаних поштових конвертів, поштові відправлення повернуті відправителю без їх вручення.

Таким чином, будь-яких доказів належного повідомлення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та спадкоємця ОСОБА_11 про намір позивача ОСОБА_1 погодити виділ в натурі належної йому частки будинку та про їх відмову, до позовної заяви не додано.

При цьому, з матеріалів позовної заяви не вбачається, що позивач звертався до інших співвласників будинку, з пропозицією погодити виділення в натурі належної йому частки будинку.

Таким чином, з позовної заяви не вбачається неможливість позивача виділити в натурі його частку в будинку та встановити порядок володіння і користування земельною ділянкою, на якій розташований будинок, в позасудовому порядку.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У позовній заяві зазначено, що вже протягом багатьох років між співвласниками існує фактичний розподіл будинку та земельної ділянки, який жодним чином не порушує будь-чиїх прав.

Отже, з позовної заяви ОСОБА_1 не вбачається порушення відповідачами його прав, свобод чи законних інтересів, та будь-якого спору між ними, який має бути вирішений судом.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та Комунального підприємства «Соснівська служба утримання будинків», про поділ житлового будинку в натурі між власниками (виділення частки), - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись не поданою і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко