Справа пр. №2/756/664/20
У Х В А Л А

25 вересня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Андрейчука Т.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Макучкіна Дмитра Володимировича про призначення судово-медичної (генетичної) експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів.

25 вересня 2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Макучкіним Д.В. подано клопотання про призначення у справі судово-медичної (генетичної) експертизи для встановлення кровного споріднення між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у якому він також просив суд розглядати справу за його відсутності та відсутності позивача.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, доказів, які б свідчили про поважність причини неявки в судове засідання, суду не надав.

У цивільному судочинстві представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 60 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу.

Справа за позовом ОСОБА_1 про визнання батьківства та стягнення аліментів не є малозначною та її розгляд здійснюється у загальному позовному провадженні.

Ураховуючи наведені вище обставини та законодавчі приписи, у цій справі представником відповідача ОСОБА_2 у суді може бути лише адвокат.

Особа, яка від імені відповідача подала клопотання про відкладення розгляду справи, не є адвокатом, а тому не може згідно з вимогами ч. 1 ст. 60 ЦПК України представляти інтереси ОСОБА_2 у суді у цій справі.

Представники третіх осіб у підготовче судове засідання не з`явились, треті особи про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись, подали заяви, у яких просили суд розглядати справу за відсутності їхніх представників.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 про визнання батьківства та стягнення аліментів було призначено судово-медичну (генетичну) експертизу.

Матеріалами справи засвідчується, що ОСОБА_1 не з`явилась на відбір зразків крові 20 березня 2020 року та 23 квітня 2020 року, а ОСОБА_2 не з`явився на відбір зразків крові 11 червня 2020 року та 24 липня 2020 року, у зв`язку з чим 31 липня 2020 року до суду надійшло повідомлення відділення судово-медичної генетичної ідентифікації судово-медичного лабораторного відділу Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 28 липня 2020 року №100-598/1992 про неможливість проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації.

Суд вважає, що сторони не з`явились на відбір зразків крові з поважних причин, оскільки ними не були отримані поштою повідомлення відділення судово-медичної генетичної ідентифікації судово-медичного лабораторного відділу Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи про необхідність явки до експертної установи для відбору зразків крові (а. с. 163-164, 169-170, 177). Указані обставини об`єктивно унеможливили проведення судово-медичної (генетичної) експертизи.

Суду для ухвалення законного та обґрунтованого рішення необхідно встановити факт кровного споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Верховний Суд у своїй постанові від 16 вересня 2020 року у справі №303/2609/17 вказав, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства, що також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (див. рішення у справі "Калачова проти Російської Федерації" від 07 травня 2009 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі №273/1542/16-ц, від 25 серпня 2020 року у справі №478/690/18, від 09 вересня 2020 року у справі №277/836/16-ц.

Зважаючи на вищевикладене, для визначення кровного споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд вважає за необхідне призначити у справі судово-медичну (генетичну) експертизу методом ДНК-аналізу.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно зі ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи; питання, з яких експерт має надати суду висновок; особу (осіб), якій доручено проведення експертизи; перелік матеріалів, що надаються для дослідження; інші дані, які мають значення для проведення експертизи, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Оскільки для проведення експертизи потрібно значний проміжок часу на підставі п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд приходить до висновку про необхідність на час проведення експертизи зупинити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів.

Зважаючи на вищенаведене, відповідно до Закону України "Про судову експертизу", Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, керуючись ст. ст. 103, 104, 252 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Макучкіна Дмитра Володимировича про призначення судово-медичної (генетичної) експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів судово-медичну (генетичну) експертизу для визначення кровного споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , методом ДНК-аналізу, на вирішення якої поставити запитання:

- "Чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?".

Проведення експертизи доручити експертам Київського міського бюро судово-медичних експертиз (м. Київ, вул. Докучаєвська, 4), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, передбачену ст. ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №756/12713/18.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Попередити сторін про наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання батьківства та стягнення аліментів зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Андрейчук