Справа № 462/5991/20
УХВАЛА

30 вересня 2020 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Палюх Н.М., розглянувши в приміщенні суду у м.Львові заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

встановив:

29.09.2020 ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсними договорів, скасування запису про реєстрацію права власності та поділ майна подружжя.

30.09.2020 позивач подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить: накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить по Ѕ частки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ; заборонити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та будь-якім іншим третім особам вчиняти будь-які дії щодо відчуження, передачі у заставу чи укладення інших цивільно-правових угод щодо квартири АДРЕСА_1 .

Суд, вивчивши матеріали справи щодо вимог, заявлених у заяві позивача про вжиття заходів забезпечення позову, вважає заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, що між сторонами існує спір про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання недійсними договорів, скасування запису про реєстрацію права власності та поділ майна подружжя.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, у п.4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на до доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як вбачається з матеріалів справи, на даний час між позивачем та відповідачами існує спір про визнання недійсними договору уступки права вимоги та договору дарування і визнання за позивачем права власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 , яка на даний час на праві власності по Ѕ частці належить відповідачам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідно ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Для належної реалізації завдань цивільного судочинства слугує зокрема те, що відповідно до ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковим до виконання на всій території України.

Таким чином, порушене, невизнане, оспорюване право особи може буде захищене та відновлене тільки після реального виконання рішення суду, яким спір буде вирішено по суті.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Проаналізувавши заяву про забезпечення позову, беручи до уваги те, що між сторонами існує спір щодо дійсності договору відступлення права вимоги та договору дарування, а також з приводу права власності позивача на Ѕ частку спірної квартири, виходячи із засад розумності, та обґрунтованості вимог заявниці щодо забезпечення позову, з урахуванням забезпечення збалансованості інтересів сторін та зважаючи на наявність загрози утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд вважає, що заяву про вжиття заходів забезпечення позову слід задовольнити, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , де Ѕ частка квартири належить на праві власності ОСОБА_3 та Ѕ частка квартири належить на праві власності ОСОБА_4 , а також заборонити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та будь-якім іншим третім особам вчиняти будь-які дії щодо відчуження вказаної квартири, передачі її у заставу чи укладення інших цивільно-правових угод щодо зазначеної вище квартири, оскільки такий вид забезпечення позову є доцільним та співрозмірним до майбутніх заявлених позовних вимог.

На підставі наведеного, керуючись ст. 149-153, 154, 261, 352-354 ЦПК України,

постановив :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить по Ѕ частки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 кожній.

Заборонити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та будь-якім іншим третім особам вчиняти будь-які дії щодо відчуження, передачі у заставу чи укладення інших цивільно-правових угод щодо квартири АДРЕСА_1 .

Визначити стягувачем за ухвалою фізичну особу: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Визначити боржником за ухвалою фізичну особу: ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Визначити боржником за ухвалою фізичну особу: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Визначити боржником за ухвалою фізичну особу: ОСОБА_4 , РНОКПП невідомо, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Визначити боржником за ухвалою: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Гринишин Лесю Богданівну, РНОКПП невідомо, адреса: АДРЕСА_4 .

Визначити боржником за ухвалою: державного реєстратора КП «Реєстрація» Процак Григорія Володимировича, РНОКПП невідомо, адреса: АДРЕСА_3 .

Визначити боржником за ухвалою юридичну особу: ТОВ «Фінансова компанія «ФІНБУД», , адреса: м. Львів, вул. Стефаника, 15.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Копію ухвали направити учасникам справи для відома, а також у Залізничний відділ державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) для негайного виконання.

Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до ч. 4ст. 157 ЦПК України особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи, відповідно до ст.158 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Львівського апеляційного суду.

Відповідно до розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: