Справа № 296/3564/17
УХВАЛА

Іменем України

"30" вересня 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

16.09.2020 до суду від позивача надійшла письмова заява про ухвалення додаткового рішення в частині визначення місця проживання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування заяви вказано, що судом не вирішено питання про визначення місця проживання дитини, а тому дане питання має бути вирішене шляхом ухвалення судом додаткового рішення.

ОСОБА_4 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України неявка учасників справи не перешкодою для вирішення питання про ухвалення додаткового рішення.

Дослідивши зміст поданої до суду заяви про ухвалення додаткового рішення, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Так, заочним рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 13.11.2017 розірвано шлюб, укладений між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 2662.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення.

Аналогічне роз`яснення міститься в п. 20 постанови Пленуму ВСУ «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18 грудня 2009 року, згідно з яким додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених ст.220 ЦПК України; воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішували вимоги, не досліджені в судовому засіданні.

Таким чином, способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення і додаткове рішення може бути ухвалене лише у випадках і за умов, передбачених статтею 270 ЦПК України.

В силу ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1-2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Частини 1, 3 ст. 13 ЦПК України передбачають, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Дослідивши матеріали справи, зміст позовних вимог ОСОБА_1 за її позовом про розірвання шлюбу встановлено, що вимог про залишення дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на утриманні та вихованні позивача під час розгляду справи останньою не порушувалось та не було предметом розгляду.

Водночас, з матеріалів цивільної справи вбачається про відсутність спору про місце проживання дитини, про що позивачем було зазначено у позовній заяві про розірвання шлюбу.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 , про ухвалення додаткового рішення є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.260, 261, 270, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Й. Адамович