Провадження № 2/761/1674/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

30 вересня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.,

при секретарі: Бондар О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в порядку загального провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що 27.03.1993 між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований у відділі ЗАГС Шевченківського району м. Києва, актовий запис № 302.

Від шлюбу неповнолітніх дітей сторони не мають.

Протягом останніх років сімейне життя між сторонами погіршилося, що призвело до припинення шлюбних стосунків в травня 2019 р.

Шлюб між сторонами носить формальних характер, примирення сторін неможливе та суперечить інтересам позивача.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи у його відсутності, в якій зазначив, що підтримує позовні вимоги, просить їх задовольнити, також позивач просив після розірвання шлюбу залишити йому прізвище, отримане після реєстрації шлюбу.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що від позивача не надходило заперечень проти проведення заочного розгляду справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу заочно на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 27.03.1993 між сторонами було укладено шлюб, що зареєстрований у відділі ЗАГС Шевченківського району м. Києва, актовий запис № 302.

Неповнолітніх дітей від шлюбу сторони не мають.

З травня 2019 р., сторони не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім`ю не мають.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї суперечить інтересам позивача, так як сторони не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім`ю не мають, що є підставою для розірвання шлюбу.

Відповідно ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 112, 113, 235 Сімейного кодексу України, ст. ст. 12, 81, 200, 258, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити в повному обсязі.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований у відділі ЗАГС Шевченківського району м. Києва, актовий запис № 302 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище « ОСОБА_1 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заява про перегляд заочного рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: