Справа №751/5366/19
Провадження №2/751/208/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2020 року місто Чернігів

Н о в о з а в о д с ь к и й р а й о н н и й с у д м і с т а Ч е р н і г о в а

в складі: головуючого - судді Цибенко І. В.

з участю секретаря Михайлової І.О.

позивача та його представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2

представника відповідача Шевченка О.А.

третьої особи ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Чернігові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ», третя особа, що не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача, директор Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» Прокопович Геннадій Володимирович, про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до КПНЗ Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «Юність» про визнання незаконними та скасування наказів № 48-К від 19.07.2019 та № 49-К від 22.07.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності; стягнення моральної шкоди в розмірі 50 000 грн.; відшкодування понесених судових витрат.

Крім цього, в вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду ще з одним позовом до КПНЗ Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «Юність» в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ директора № 56 від 27.08.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та наказ № 57-к від 27.08.2019 про звільнення з роботи; поновити на посаді тренера-викладача: стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 27 серпня 2019 по день винесення судом рішення; стягнути завдану моральну шкоду в розмірі 50000 грн. та понесені судові витрати.

Ухвалою суду від 01.10.2019 року цивільну справу за № 751/6939/19 об`єднано в одне провадження з цивільною справою № 751/5366/19 та об`єднаному провадженню присвоєно номер №751/5366/19, справу призначено в судове засідання в порядку спрощеного судового провадження.

Позови мотивовано тим, що постановою Чернігівського апеляційного суду від 12.06.2019 позивача було поновлено на роботі на посаді тренера - викладача в КПНЗ Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «Юність». 12.06.2019 відповідачем було видано відповідний наказ про поновлення його на роботі. Наказом керівника закладу від 19.07.2019 № 48-К на нього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за фактом відсутності 01.07.2019 року на робочому місці. А наказом від 22.07.2019 № 49-К позивачу була оголошена догана за недотримання етичних норм поведінки в школі, які відповідають суспільному статусу педагога. Непогоджуючись з вказаними наказами позивач зауважує, що він тільки 03.07.2019 року був ознайомлений з розкладом робочого дня в якому не було визначено його робоче місце. Отже, відсутність на робочому місці, місцезнаходження якого працівнику не було повідомлено, не є прогулом. Також вказує на погіршення стану зоров`я та звернення до медичного закладу, як на поважну причину відсутності в певний період часу 01.07.2019.

Не погоджуючись з наказом про оголошення догани від 22.07.2019 ОСОБА_1 вказує, що він не порушував жодних етичних норм поведінки в школі. Так, 02.07.2019 під час ознайомлення його з актом про відсутність на роботі 01.07.2019, він був обмежений працівниками закладу у вільному пересуванні, у зв`язку з чим ним було викликано працівників поліції. Вказані дії не свідчать про порушення ним етичних норм поведінки в школі, які відповідають суспільному статусу педагога.

Вказує на незаконність наказу № 56-к від 27.08.2019 про оголошення догани за порушення трудової дисципліни (відсутність на роботі 24.07.2019) та наказу № 57-к від 27.08.2019 про звільнення. Посилається на те, що після поновлення на роботі у нього не було занять та не було закріплених груп, його не ознайомлювали з планом затвердженим директором на період канікул, з огляду на це він не погоджується з тим, що ним не виконувались без поважних причин обов`язки покладені трудовим договором. Посилається на те, що дисциплінарні стягнення є наслідком неприязних стосунків, що склались з адміністрацією закладу, а службові розслідування є необ`єктивними, оскільки проводились підлеглими директора ОСОБА_3 .

Оскільки накази про притягнення його до дисциплінарної відповідальності вважає незаконними, позивач просить скасувати вказані накази, поновити його на посаді тренера-викладача, стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу. Порушенням його трудових прав завдано душевних страждань. Через втрату роботи не має можливості утримувати свою родину, втратив звичний для себе ритм життя. Під час роботи та при звільненні зазнав образ, приниження своєї честі і гідності. Просить стягнути моральну шкоду в розмірі 100 тис. грн.

Ухвалою від 27.08.2019 залучено до участі у розгляді справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача директора КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність» Прокоповича Г.В.

Відповідачем надано відзиви на позовні заяви (а.с. 83 т. 1, а.с. 17 т. 2), відповідно до яких позови не визнав, посилаючись на наступне. 12.06.2019 видано наказ про затвердження розкладу роботи ОСОБА_1 на канікулярний час з 12 червня по 31 серпня 2019, з яким останній 13.06.2019 відмовився ознайомлюватись. 01.07.2019 ОСОБА_1 вчинив порушення трудової дисципліни, а саме був відсутній на роботі більше трьох годин. Він не інформував про погіршення стану здоров`я жодного співробітника КПНЗ СДЮШОР, не звертався за отриманням медичної допомоги до штатного медичного працівника даного навчального закладу, не попереджав директора КПНЗ СДЮПК футболу «Юність» ОСОБА_3 як свого безпосереднього керівника про необхідність термінового звернення до того чи іншого фахівця за медичною допомогою та про необхідність термінового проходження медичного обстеження поза межами навчального закладу, та про перебування вдома після обідньої перерви у зв`язку із поганим самопочуттям. Позивачем не додано належних та допустимих доказів раптового погіршення стану його здоров`я 01.07.2019. Відповідач зазначає, що працівник може використовувати на власний розсуд не робочий час, а лише час відпочинку. 01.07.2019 ОСОБА_1 проігнорував режим роботи та визначив свою зайнятість протягом робочого дня у довільній формі.

02.07.2019 ОСОБА_1 вчинив порушення дисципліни у вигляді самовільного заволодіння службовим документом та влаштування сварки, супроводжуваної публічним вживанням нецензурної лайки, тим самим порушивши один із покладених на нього трудових обов`язків, передбачених п. 2.12 посадової інструкції тренера-викладача СДЮШОР з футболу «Юність», а саме дотримання етичних норм поведінки в школі, побуті, громадських місцях, які відповідають суспільному статусу педагога. Дане порушення трудової дисципліни було зафіксовано в акті та письмових поясненнях працівників закладу у ході відповідного службового розслідування.

Відповідач вважає, що ним були дотримані норми законодавства при видінні наказу від 27.08.2019 № 56-к про оголошення догани за допущену ОСОБА_1 відсутність на роботі 24.06.2019 та при винесенні наказу № 57-к від 27.08.2019 про звільнення на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України. Так, позивач був відсутній на робочому місці (в тренерській, кабінеті завуча, у приміщенні та на території СДЮШОР) без поважних причин 24.06.2019 та 25.06.2019 Вказане зафіксовано актами та письмовими поясненнями працівників наданих в ході службових розслідувань. Вказує, що позивач ігнорував режим роботи навчального закладу, визначивши час своєї зайнятості протягом робочого дня у довільному, сприятливому для себе режимі. Посилаючись на правила внутрішнього розпорядку для працівників СДЮШОР з футболу «Юність», які не є правилами внутрішнього трудового розпорядку в розумінні ст.. 142 КЗпПУ, а є письмовим розпорядженням власника (уповноівженої особи) нормативного характеру, заняття проводяться відповідно до затвердженого розкладу у спортивних залах школи, на футбольному полі та спортивних майданчиках стадіону, які належать школі. Коли тренер не має занять за розкладом або за ним не закріплені групи, він повинен знаходитися у школі у тренерській або кабінеті завуча. Зважаючи на те, що станом на 27 серпня 2019 року до ОСОБА_1 неоднорово застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисциплі: відповідачем, у якості заходу реагування на об`єктивно протиправну поведінку позивача, що проявилось в ігноруванні покладених на ОСОБА_1 трудових обов`язків 27 серпня 2019 року видано наказ № 57-К «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором.

Заперечуючи наявність винних дій відповідач та причинно-наслідкового зв`язку між винними діями відповідача та заподіянням позивачеві тієї чи іншої моральної шкоди, а так само моральної шкоди, що була б заподіяна ОСОБА_1 , відповідач посилається на відсутність розрахунку, що міг бути застосований при визначенні розміру моральної шкоди, заявленої ОСОБА_1 .

В судовому засіданні позивач позови підтримав, надав наступні пояснення.

12.06.2019 відповідно до постанови Чернігівського апеляційного суду від 12.06.2019 він був поновлений на роботі в КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність». Інспектор по кадрах закладу вказала про встановлене навантаження 24 год. на тиждень. 13.06.2019 він мав розмову з ОСОБА_4 чому навантаження 24 години, а не 34 години, як було до звільнення, та чим він має займатись та де його робоче місце. З розкладом робочого часу, його ознайомлено 03.07.2019. Станом на 01.07.2019 йому робоче місце не визначили, групи для тренування не надали, і оскільки, не був ознайомлений з розкладом робочого часу, вважав, що його робочий день триває з 8 год. по 16 год., перерва з 13 год. по 14 год. 01.07.2019 він був на роботі, а потів відчув себе погано і об 11 год. пішов зробити кардіограму. Лікар запропонував йому відпочити. В 12 годин повернувся на роботу, а після обіду, оскільки на руках у нього не було розкладу робочого дня, то вирішив дотриматись рекомендацій лікаря та відпочити, а час відсутності на роботі відпрацювати. На роботу прийшов близько 16 год. 02.07.2019 його повідомили про необхідність ознайомлення з актом про відсутність на робочому місці 01.07.2019. Цей акт він поклав до кишені, оскільки необхідно було зробити ксерокопію та викликав поліцію, оскільки вважав, що йому чинились перешкоди у вільному виході з кабінету. Нецензурної лайки не вживав, етичних норм притаманних педагогу не порушував.

З приводу наказів про оголошення догани № 56к від 27.08.2019 та про звільнення № 57к від 27.08.2019 додатково пояснив наступне. 24.07.2019 він вийшов з відпустки та був на роботі з 10 години. З 11год. 30 хв. близько години був відсутній на роботі з приводу відвідування Управління освіти, про що повідомляв інспектора по кадрах. Весь інший час перебував на роботі, а саме в приміщенні та на подвір`ї школи. О 17 год. відчув себе погано, а отже викликав швидку допомогу. 25.07.2019 перебував на роботі з 10 години. Територію закладу залишав 3 рази, два рази ходив в аптеку заміряти тиск - по 15 хвилин та з 15 години по 16 годину ходив до Управління освіти зі скаргою на дії директора ОСОБА_3 , якого не було на робочому місці. Вважає, відсутність на роботі у вказані періоди була з поважних причин, а отже накази про оголошення догани та звільнення є незаконними та підлягають скасуванню.

Представник позивача підтримав позов, посилаючись на підстави викладені в ньому. Додатково вказав, що не дивлячись на те, що ОСОБА_1 було поновлено на роботі, рішення суду не було виконано в повному обсязі, оскільки йому не було надано груп для тренування, робоче місце не було визначене. Вважає, що 01.07.2019 ОСОБА_1 був відсутній на роботі з поважних причин. В наказі від 19.07.2019 № 48-К не зазначені наслідки дисциплінарного порушення та завдані збитки. Також зазначив, що обставини зафіксовані в актах про відсутність на робочому місці 24.07.2019 та 25.07.2019 є сумнівними, оскільки вихід з приміщення школи не свідчить про відсутність на роботі, адже стадіон та спортмайданчики теж відносяться до місця роботи. Звернення ОСОБА_1 до управління освіти є поважною причиною відсутності на роботі. Отже, накази про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності підлягають скасуванню, з відповідача слід стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу. При розрахунку середнього заробітку вважає, що необхідно виходити із середньоденної заробітної плати позивача - 469 грн. 96 коп., посилаючись на доводи викладені в письмовій заяві від 06.11.2019 (а.с. 74). Також підлягають стягненню витрати на правничу допомогу в розмірі 16500 грн.

Представник відповідача заперечив проти позовних вимог вказав на відсутність підстав для їх задоволення, посилаючись на доводи викладені у відзивах на позовні заяви. Додатково зазначив, що ОСОБА_1 12.06.2019 поновлено на роботі та окремим наказом керівника закладу затверджено розклад його робочого дня у канікулярний час на період з червня по серпень 2019. З розкладом ОСОБА_1 відмовився ознайомитись, який йому було оголошено 13.06.2019, про що складений акт. Також позивачеві було в усному порядку запропоновано викликати вихованців та створити групи, які остаточно формуються на 31 серпня. 01.07.2019 ОСОБА_1 допустив порушення трудової дисципліни та був відсутній на роботі з 11 год. до 16 год. 16 хв. без поважних причин. Надана ксерокопія кардіограми не є доказом обставин, що унеможливлювало виконання позивачем трудових обов`язків. Інших медичних документів надано не було. До медичних працівників, які працюють в акладі ОСОБА_1 не звертався. Вважає, що відсутні підстави для скасування наказу про оголошення догани позивачу № 48к від 19.07.2019. Також, позивачем було допущено порушення етичних норм, що виразилось у висловленні нецензурною лайкою у бік колег під час ознайомлення з актом про відсутності на роботі. 24.07.2019 та 25.07.2019 в певні періоди часу позивач був відсутній на території закладу, визначивши самостійно свій режим роботи. Вказав, що звернення до управління освіти та науки зі скаргами не є поважною причиною відсутності на роботі, так як позивач мав можливість вирішити особисті питання в неробочий час до 10 години, або в п`ятницю, який є вихідним днем для останнього.

Допитаний в якості свідка третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 повідомив, що 12.06.2019 ОСОБА_1 було поновлено на роботі і оскільки це був канікулярний час, формування груп на той час було неможливим, ним було видано наказ про затвердження графіку робочого часу позивача на період з червня по серпень 2019. При ознайомленні з графіком ОСОБА_1 відмовився від підпису, про що було складено відповідний акт. На підприємстві на даний час розробляються правила внутрішнього трудового розпорядку. Правилами внутрішнього розпорядку для працівників СДЮШОР з футболу «Юність», копію яких він завіряв своїм підписом з оригіналу, який на даний час втрачено, передбачено, що тренер який не має занять за розкладом або за ним не закріплені групи, він повинен знаходитися у школі в тренерській або кабінеті завуча. 01.07.2019, 24.07.2019, 25.07.2019 ОСОБА_1 до нього, як до керівника, не звертався з проханням залишити місце роботи з якихось причин. В канікулярний період позивач не позбавлений обов`язку виконувати свою посадову інструкцію: розробляти плани занять, самовдосконалюватись на посаді тенера-викладача, допомогати в проведенні ремонтних робіт тощо. Налідками дисциплінарних проступків є порушення учбового процесу, отримання заробітної плати при відсутності на роботі.

Заслухавши учасників справи, дослідивши доводи позовних заяв та відзивів на позовні заяви, дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Фактичні обставини встановлені судом.

Згідно наказу № 13 від 31.08.2001 ОСОБА_1 прийнято до Чернігівської обласної спеціалізованої дитячо-юнацької спортивної школи олімпійського резерву з футболу на посаду тренера-викладача (а.с. 20 т. 2).

На підставі постанови Чернігівського апеляційного суду від 12.06.2019 наказом № 36к від 12.06.2019 скасовано, наказ від 01.10.2018 № 65 про звільнення та поновлено ОСОБА_1 на попередній посаді тренера-викладача КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність» з 01.10.2018. (а.с. 20 т. 1).

Наказом № 37к від 12.06.2019 ОСОБА_1 , тренеру-викладачу, з 12.06.2019 встановлено посадовий оклад з розрахунку 34 години на тиждень (а.с. 21 т. 1).

Наказом директора КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність» № 9-АГ від 12.06.2019 затверджено розклад робочого дня тренерського складу, а саме ОСОБА_1 , на червень-серпень 2019 року. Згідно вказаного розкладу ОСОБА_1 встановлено навантаження 34 години на тиждень з понеділка по четвер включно, робочий час з 10 год. по 17 год 23 хв., обідня перерва з 13 год. по 14 год. Мається запис про ознайомлення ОСОБА_1 з розкладом 03.07.2019. (а.с. 113-113 т. 1).

Згідно акту від 13.06.2019 зафіксовано відмову ОСОБА_1 від підпису про ознайомлення з розкладом робочого дня та з наказом про його затвердження (а.с. 114 т. 1).

Згідно Статуту КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність» режим щоденної роботи закладу визнчається розкладом занять, що затверджується на навчальний рік директором позашкільного навчального закладу згідно із правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором між адміністрацією та профспілковим комітетом (п.3.5).

Відповідно до п. 4.7. Статуту тренери-викладачі та фахівці залучені до роботи в СДЮШОР зобов`язані в тому числі постійно підвищувати свій професійний рівень знань, загальну культуру; вести документацію з питань виконання посадових обов`язків (журнали, плани, тощо); додержуватися вимог статуту, виконувати правила внутрішнього трудового розпорядку та посадові обов`язки, накази і розпорядження керівника.

Пунктом 4.8. Статуту передбачено, що тренери-викладачі працюють відповідно до розкладу занять, затвердженого директором СДЮШОР.

Безпосереднє керівництво СДЮШОР здійснює директор, який в межах своїх повноважень видає накази та розпорядження і контролює їх виконання, затверджує посадові інструкції працівників (п. 5.9, 5.12 Статуту).

Згідно з посадовою інструкцією тренера-викладача СДЮШОР з футболу «Юність», з якою ОСОБА_1 ознайомлена під підпис 21.08.2018, тренер-викладач призначається на посаду та звільняється з посади наказом директора школи та йому підпорядковується; у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, Указами Президента України, рішеннями КМУ, органів управління освіти всіх рівнів з питань освіти і виховання учнів, правилами і нормами охорони праці, техніки безпеки, і протипожежного захисту, Статутом школи (правилами внутрішнього розпорядку, наказами і розпорядженнями директора школи, посадовою інструкцією), трудовою угодою (контрактом).

Пунктом 4.2. Статуту передбачено - за невиконання чи неналежне виконання без поважних причин Статуту і Правил внутрішнього розпорядку школи, законних розпоряджень директора школи та інших нормативних актів, посадових обов`язків встановлених даною інструкцією, несе дисциплінарну відповідальність у порядку, визначеному трудовим договором.

Відповідно до копії Правил внутрішнього розпорядку для працівників СДЮШОР з футболу «Юність», оригінал яких наданий відповідачем не був у зв`язку з втратою, в навчальному закладі заняття проводяться відповідно до затвердженого розкладу. Заняття проводяться у спортивних залах школи, на футбольному полі та спортивних майданчиках стадіону, який належить школі . Коли тренер не має занять за розкладом або за ним не закріплені групи, він повинен знаходитися у школі в тренерській або кабінеті завуча.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 29 КЗпП України до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний роз`яснити працівникові його права й обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці.

Наказом КПНЗ ЗДЮШОР з футболу «Юність» від 19.07.2019 № 48-К тренеру-викладачу ОСОБА_1 було оголошено догану за порушення трудової дисципліни, розкладу робочого дня тренерського складу, затвердженого наказом від 12.06.2019 № 9-АГ, що проявилось у відсутності на робочому місці 01.07.2019 (а.с. 29 т. 1).

Підставою для накладення дисциплінарного стягненя слугували доповідна записка заступника директора з навчально-тренувальної роботи ОСОБА_5 від 01.07.2019, акти про відсутність на роботі від 01.07.2019 з 11 години до 13 години та з 14 години до 16 годин 16 хв., висновки комісії із службового розслідування від 12.07.2019.

Так, згідно акту службового розслідування від 12.07.2019 комісія дійшла висновку про те, що ОСОБА_1 01.07.2019 був відсутній на роботі з 11 год. до 13 год. та з 14 год. до 16 год. 16 хв. без поважних причин, чим порушив розклад робочого дня затвердженого наказом від 12.06.2019 № 9-АГ.

03.07.2019 ОСОБА_1 письмово надав пояснення проте, що 01.07.2019 з 11 год. 30 хв. до 12 год. 15 хв. він робив кардіограму, бо відчував себе зле. З 14 год. до 16 год. 16 хв. поїхав додому відпочити та прийняти ліки.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні повідомив, що він особисто зафіксував відсутність ОСОБА_1 на роботі 01.07.2019 з 11 год. по 16 год. 15 хв. Його як заступника директора, позивач не повідомляв про необхідність відсутності та про стан здоровя, тим більше, що в закладі працюють лікарі та медична сестра. 25.07.2019 він також безпосередньо встановлював періодиче залишення ОСОБА_1 місця роботи. В цей день, йому телефонували з управління освіти та запитували на якій підставі ОСОБА_1 знаходиться в управлінні, а не наробочому місці та хто його відпускав.

Свідок ОСОБА_8 , старший інспектор з кардів, повідомила, що 01.07.2019 вона особисто складала акт про відсутність ОСОБА_1 з 11 год до 13 год. на роботі. 02.07.2019 ОСОБА_1 близько 10 год. в кабінеті музею школи директор ОСОБА_9 намагався ознайомити ОСОБА_1 з актами про відсутність на роботі 01.07.2019. Під час ознайомлення, він взяв одн з актів та поклав до кишені, висловився нецензурною лвайкою та викликав поліцію. Також вказала, що 24.07.2019 ОСОБА_1 заніс їй заяву та повідомив про намір піти до Управління освіти, на що вона повідомила що немає повноважень його відпускати. Об 11 год. 30 хв він залишив територію школи, повернувся близько 12 год 15 хв. В 21 год 45 хв пішов, а після обідньої перерви запізнився на 15 хвилин. Також спостерігала, як позивач виходив із школи в 15 год. 30 хв. Вона особисто складала акт про відсутність ОСОБА_1 у певні періоди 24.07.2019.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні зазначив, що 01.07.2019 на неодноразові запитання заступника директора ОСОБА_11 повідомлям про те, що не бачив ОСОБА_1 в цей день на роботі. Зазначив, що під час ознайомлення з актами про відсутність на роботі ОСОБА_1 визазився нецензурним словом.

Свідок ОСОБА_12 повідомив, що підписував акт про відсутність ОСОБА_1 на роботі. Бачив його тільки близько 16 год. 15 хв.

Свідок ОСОБА_13 , чергова СДЮШОР повідомила, що 01.07.2019 вона черувала на прохідній школи та бачила як ОСОБА_1 об 11 год. залишив територію закладу і повернувся о 16 год. 15 хв.

Оцінюючи доводи позивача щодо поважності причин відсутності на роботі та необізнаності його станом на 01.07.2019 з графіком робочого часу, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання незаконним наказ про оголошення догани від 19.07.2019 № 48-к.

Так, позивач визнав, як згідно письмових пояснень так і в судовому засіданні, факт його відсутності на роботі 11 год. 30 хв. до 12 год. 15 хв та з 14 год. до 16 год. 16 хв. 01.07.2019 року.

Також позивачем не заперечується, що період часу з 11 год. 30 хв. по 16 год 16 хв. є його робочим часом.

Отже, він мав знаходитись на робочому місці в СДЮШОР з футболу «Юність», що включає як перебування в приміщенні закладу так і на території стадіону та спортмайданчиків. Позивачем не доведено, що він з 11 год. 30 хв. по 16 год 16 хв. перебував в межах вказаних обєктів, а також не підтверджено належними доказами поважності причин його відсутності на роботі. Так, надана ксерокопія медичного дослідження, не є належним підтвердженням неможливості перебувати ОСОБА_1 на роботі та звільненя від виконання трудових обовязків. Твердження позивача про невизначення йому робочого місця та не ознайомлення з графіком робочого часу, не свідчить про поважність причин перебування його вдома в робочий час.

Стосовно законності наказу від 27.08.2019 № 56-К про оголошення догани ОСОБА_1 , та наказу від 27.08.2019 № 57-К про звільнення, суд зазначає наступне.

27.08.2019 наказом № 56-К у звязку з порушенням трудової дисципліни (відсутність на роботі 24.07.2019 ), розкладу робочого дня затвердженого наказом від 12.06.2019, враховуючи висновки комісії службового розслідування від 02.08.2019, ОСОБА_1 , тренеру-викладачу, оголошено догану за порушення трудової дисципліни.

Згідно акту про відсутність на роботі ОСОБА_1 , складеного працівниками закладу головним інженером ОСОБА_14, заступником директора з адміністративно-господарської роботи ОСОБА_15, старшим інспектором з кадрів ОСОБА_8, 24.07.2019 ОСОБА_1 був відсутній на роботі з 10 год. 58 хв., до 11 год. 18 хв., з 11 год. 30 хв. до 12 год. 10 хв., з 12 год. 45 хв. до 13 год., з 14 год. до 14 год. 12 хв. та з 15 год. 30 хв. до 15 год. 58 хв.

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 підтвердили, що безпосередньо спостерігали відсутності на роботі позивача в указані в акті періоди часу.

Доповідною запискою від 24.07.2019 ОСОБА_5 повідомив керівника закладу про відсутність на робочому місці ОСОБА_1 з 10 год. 58 хв., до 11 год. 18 хв., з 11 год. 30 хв. до 12 год. 10 хв., з 12 год. 45 хв. до 13 год., з 14 год. до 14 год. 12 хв. та з 15 год. 30 хв. до 15 год. 58 хв. (а.с. 23 т. 2).

Обставини викладені в акті підтверджуються письмовими поясненнями прибиральниці ОСОБА_16 та чергової ОСОБА_17 (а.с. 32, 33 т. 2)

Згідно пояснювальної ОСОБА_18 В . (а.с. 35), 24.07.2019 в період часу з 11 год. 30 хв. до 12 год 10 хв. він залишав місце роботи з метою відвідання Управління освіти і науки. В інший період часу він був на роботі.

Комісія зі службового розслідування склала акт від 02.08.2019 та висновок про те, що ОСОБА_1 24.07.2019 був відсутній на роботі у вищевказані періоди робочого часу без поважних причин, чим порушив розклад робочого дня тренерського складу в канікулярний час, затверджений 12.06.2019 року. (а.с. 38 т. 2). Комісія зазначила, що відвідування управління освіти і науки Чернігівської ОДА в робочий час не входить до посадових обов`язків тренера-викладача ОСОБА_1 , а також подана ним до відділу кадрів заява, що не узгоджена з директором школи, не може бути підставою для самовільного залишення місця роботи.

Згідно акту про відсутність на роботі складеного 25.07.2019 о 17 год. 35 хв. складеного заступником директора з навчально-тренувальної роботи Кожемяко С.І., заступником директора з адміністративно-господарської роботи ОСОБА_15, гол. інженером ОСОБА_14 - ОСОБА_1 був відсутній на роботі 25.07.2019 з 10 год. 04 хв. до 10 год 59 хв, з 11 год. 02 хв до 11 год. 42 хв, з 12 год. 18 хв до 12 год 35 хв, з 12 год. 36 хв. до 13 год, з 14 год. до 14 год. 06 хв, з 15 год. 05 хв, до 16 год. 08 хв., з 16 год 15 хв до 16 год 47 хв, з 17 год. 09 хв. до 17 год. 23 хв. (а.с. 44 т. 2).

В письмових поясненнях від 01.08.2019 ОСОБА_1 зазначив, що 25.07.2019 з 15 год. 05 хв. до 16 год. він перебував в управлінні освіти і науки, попередньо повідомивши ОСОБА_11 . Також 2 рази ходив до аптеки «Подорожник» виміряти тиск та купити пігулки.

Згідно висновків комісії із службового розслідування 25.07.2019 ОСОБА_1 був відсутній на роботі у періоди часу з 10 год. 04 хв. до 10 год 59 хв, з 11 год. 02 хв до 11 год. 42 хв, з 12 год. 18 хв до 12 год 35 хв, з 12 год. 36 хв. до 13 год, з 14 год. до 14 год. 06 хв, з 15 год. 05 хв, до 16 год. 08 хв., з 16 год. 15 хв. до 16 год. 47 хв., з 17 год. 09 хв. до 17 год. 23 хв. без поважних причин, чим порушив розклад робочого дня, затвердженого 12.06.2019. (а.с. 61 т. 2). Комісією опрацьовані письмові пояснення працівників ОСОБА_5 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , письмові пояснення ОСОБА_1 .

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , які були членами комісії по проведенню службового розслідування по факту відсутності ОСОБА_1 на роботі 24.07.2019 та 25.07.2019, в судовому засіданні повідомили, що на підставі письмових пояснень працівників закладу щодо відсутності ОСОБА_1 на роботі, особистих пояснень позивача, було встановлено, що останнього у вказані в актах проміжки часу 24.07.2019 та 25.07.2019 не було на робочому місці, яким є спортивна зала, стадіон, тренерська, кабінет завуча, без поважних причин.

З`ясувавши доводи позивача щодо незаконності наказу від 27.08.2019 року № 56-К, суд приходить до висновку про його законність та відсутність підстав для скасування.

Так, ОСОБА_1 встановлено розклад робочого дня, який затверджений наказом директора школи. Згідно наданих в суді пояснень та письмових пояснень, ОСОБА_1 не заперечується його відсутність на робочому місці 24.07.2019 у перід часу з 11 год. 30 хв. по 12 год. 10 хв. та 25.07.2019 в період часу з 15 год. 05 до 16 год. Доказів поважності причин відсутності не надано. Його доводи, що подання скарг на керівництво закладу до вищестоящого органу та висловлення громадської позиції - є поважною причиною, судом не приймаються до уваги, оскільки графік робочого дня позивача був складений таким чином, що він мав можливість здійснити звернення до Управління освіти та науки без порушення трудового законодавства.

Наказом від 27.08.2019 № 57-К У зв`язку за порушення трудової дисципліни (відсутність на роботі 25.07.2019), у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, на підставі п. 3 ст. 40 КЗпПУ ОСОБА_1 звільнено з посади тренера-викладача КПНЗ СДЮШОР з футболу «Юність». (а.с. 62 т. 2).

Підставою для звільнення ОСОБА_1 з роботи за частиною третьою статті 40 КЗпП України слугувало те, що відповідно до наказів від 19.07.2019, № 48-К, від 22.07.3019 3 49-К, від 27.08.2019 № 56-К до нього застосовувались дисциплінарні стягнення у вигляді доган.

З табелів обліку робочого часу за червень - серпень 2019 року вбачається, що позивач відпрацював 13 робочих днів. При цьому він допустив 01.07.2019, 24.07.2019, 25.07.2019 самовільне залишення місця роботи без погодження керівника. Відсутність груп у позивача для тренування після поновлення на роботі, у зв`язку з канікулярним періодом, не свідчить про не визначення йому робочого місця та не надає право самовільно залишати місце роботи. Адже графік робочого часу для ОСОБА_1 був втанолений на канікулярний час тільки до кінця серпня 2019 року.

Відповідно до статті 36 КЗпП України підставами припинення трудового договору є, зокрема, розірвання трудового договору з ініціативи працівника (статті 38, 39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41), або на вимогу профспілкового, чи іншого органу, уповноваженого на представництво трудовим колективом (стаття 45).

Пунктом 3 частини 1 статті 40 КЗпП України визначено, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках, зокрема, систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення.

При звільненні працівника з підстав, передбачених цією нормою закону, організація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання обов`язків, зазначити, коли саме вони мали місце, які проступки вчинив працівник після застосування до нього стягнення та коли.

Вирішуючи позов про визнання незаконним наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, необхідно враховувати, що тільки правомірно накладені стягнення можуть бути підставою для звільнення працівника за пункту 3 статті 40 КЗпП України.

У справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, необхідно з`ясувати, в чому конкретно виявилося порушення, що стало приводом до звільнення; чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пункту 3 статті 40 КЗпП України; чи додержано власником або уповноваженим ним органом передбачених статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правил і порядку застосування дисциплінарних стягнень.

Враховуючи наведене, суд на підставі доказів, які містяться у матеріалах справи та показань свідків, приходить до висновку про порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни, що мали наслідком накладення 19.07.2019, 27.08.2019 дисциплінарних стягнень у вигляді доган. Після чого позивачем допущено черговий дисциплінарний проступок, що в сукупності надало відповідачу право розірвати 27.08.2019 трудовий договір за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором за наявності вжиття до нього раніше заходів дисциплінарного стягнення.

Таким чином, з огляду на вищенаведене не підлягають задоволенню позовні вимоги про визнання незаконними та скасування наказів № 48-К від 19.07.2019 про оголошення догани, № 56-К від 27.08.2019 про оголошення догани, № 57-К від 27.08.2019 про звільнення та відповідно не підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Щодо законності наказу № 49-К від 22.07.2019 про оголошення ОСОБА_1 догани, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 Закону України «Про освіту» педагогічною діяльністю можуть займатися особи з високими моральними якостями, які мають відповідну освіту, професійно-практичну підготовку, фізичний стан яких дозволяє виконувати службові обов`язки.

За змістом ст. 56 Закону України «Про освіту» педагогічні та науково-педагогічні працівники зобов`язані постійно підвищувати професійний рівень, педагогічну майстерність, загальну культуру; настановленням та особистим прикладом утверджувати повагу до принципів загальнолюдської моралі (правди, справедливості, відданості, патріотизму, гуманізму, доброти, стриманості, працелюбства, поміркованості, інших доброчинностей); виховувати в дітей і молоді повагу до батьків, жінки, старших за віком.

Отже, працівники, які виконують виховну функцію, вчитель, педагог, вихователь зобов`язані бути людиною високих моральних переконань та бездоганної поведінки. Особистий приклад викладача та його авторитет і високоморальна поведінка мають виключно важливе значення у формуванні свідомості молоді.

Відповідно до Положення про дитячо-юнацьку спортивну школу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.11.2008 № 993, дитячо-юнацька спортивна школа є позашкільним навчальним закладом спортивного профілю - закладом фізичної культури і спорту, який забезпечує розвиток здібностей вихованців в обраному виді спорту, визнаному в Україні, створює необхідні умови для гармонійного виховання, фізичного розвитку, повноцінного оздоровлення, змістовного відпочинку і дозвілля дітей та молоді, самореалізації, набуття навичок здорового способу життя, підготовки спортсменів для резервного спорту.

Статтею 28 цього Закону визначено, що учасниками навчально-тренувальної та спортивної роботи в спортивній школі є: вихованці; тренери-викладачі, медичні працівники та інші фахівці; батьки або особи, що їх замінюють; директор та його заступники.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про позашкільну освіту» заклад позашкільної освіти - складова системи позашкільної освіти, яка надає знання, формуючи вміння та навички за інтересами, забезпечує потреби особистості у творчій самореалізації та інтелектуальний, духовний і фізичний розвиток, підготовку до активної професійної та громадської діяльності, створює умови для соціального захисту та організації змістовного дозвілля відповідно до здібностей, обдарувань та стану здоров`я вихованців, учнів і слухачів.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про позашкільну освіту» учасниками навчально-виховного процесу в позашкільному навчальному закладі є: вихованці, учні, слухачі; директор, заступники директора позашкільного навчального закладу; педагогічні працівники, психологи, соціальні педагоги, бібліотекарі, спеціалісти, які залучені до навчально-виховного процесу; батьки або особи, які їх замінюють; представники підприємств, установ, організацій, які беруть участь у здійсненні навчально-виховного процесу.

Таким чином, позивач належить до категорії працівників, оскільки є тренером-викладачем позашкільного закладу освіти, на якого законами, нормативно-правовими актами та трудовим контрактом покладено виконання виховних та педагогічних функцій.

Термін «аморальний проступок» є оціночним поняттям, оскільки не конкретизований законодавцем, а тому суду як правозастосовному органу надано можливість на свій розсуд надавати оцінку на підставі встановлених обставин справи щодо того, чи є ті чи інші діяння аморальним проступком. Зокрема, аморальним проступком можна вважати діяння, що суперечить загальноприйнятим нормам і правилам, порушує моральні устої суспільства, моральні цінності, які склалися в суспільстві, і суперечить змісту трудової функції конкретного працівника.

Згідно доповідної записки ОСОБА_5 (а.с. 129 т. 1), 02.07.2019 тренер-викладач ОСОБА_1 у присутності працівників СДЮШОР «Юність» ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_8 , ОСОБА_14 , ОСОБА_3 під час ознайомлення з актами про відсутність на роботі від 01.07.2019 самовільно заволодів одним із актів та влаштував сварку із вживанням нецензурних висловів та прогроз на адресу членів колективу.

Актом від 03.07.2019 комісії по проведенню службового розслідування ОСОБА_1 запропоновано надати письмові пояснення по вищевказаному факту (а.с. 137 т. 1).

Згідно акту службового розслідування та висновку до нього 02.07.2019 ОСОБА_1 02.07.2019 влаштував сварку з використанням нецензурних висловів та погроз членам колективу, чим не дотримався етичних норм поведінки в школі, які відповідають суспільному статусу педагога. Таку поведінку кваліфікували, як вчинення аморального вчинку особою, яка виконує виховні функції. (а.с. 149 т.1).

Нвказом від 22.07.2019 № 49-К ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, у зв`язку з порушенням п. 2.12 Посадової інструкції тренера-викладача. (а.с. 151 т. 1).

Судом встановлено, що конфлікт мав локальний характер, оскільки відбувався саме у робочому кабінеті, стосувався ознайомлення позивача з певними документами, з якими останній не погоджувався, а тому є помилковим твердження відповідача, що ОСОБА_1 забравши документ, вчинив аморальний проступок, своїми діями фактично скомпрометував себе перед колегами по роботі та втратив авторитет, дискредитував себе як викладач.

Крім того, суд приймає до уваги багаторічну працю позивача на посаді трекнера-викладача спортивної школи, наявність числених нагород.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про визнання незаконним та скасування наказу від 22.07.2019 № 49-К про оголошення догани.

Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, суд виходить із наступного.

Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється статтею 237-1 КЗпП України, яка передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування шкоди визначається законодавством.

Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди.

Підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди, обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин (статті 3, 4, 11, 31 ЦПК України).

Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, шляхом скасування наказу про оголошення догани, а має самостійне юридичне значення.

З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує, що позивач був незаконно притягнутий до дисциплінарної відповідальності наказом від 22.07.2019, що спричинило йому моральні страждання як наслідок порушення законних прав працівника, та вважає, що наявні достатні правові підстави для стягнення на користь позивача у відшкодування моральної шкоди 3 000 грн., що відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до ч.ч. 1, 6, 13 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З урахуванням того, що позовні вимоги ОСОБА_1 , який звільнений від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (а.с. 226), задоволено частково, а саме одна вимога із чотирьох немайнового характеру (визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани) та частково вимога майнового характеру ( моральна шкода 3 000 грн), з СДЮШОР на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 798 грн. 40 коп. (768 грн 40 коп + 30,73 грн (3% задоволених вимог про стягнення моральної шкоди)).

На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу суду було надано договіри про надання правничої допомоги між адвокатом Черненок Г.І. та ОСОБА_1 від 24.07.2019 та 28.08.2019, а також акт приймання-передачі наданої правової допомоги від 10.02.2020, відповідно до якого адвокатом надано такі послуги на загальну суму 16500 грн., квитанцію від 10.02.2020, відповідно до якого адвокатом Черненок Г.І. від ОСОБА_1 було прийнято 16500 грн.

Відповідно до ст.. 141 ЦПК України пропорційно до задоволених вимог з відповідача на користь позивача ОСОБА_1 належить стягнути витрати на правничу допомогу в роммірі 2832 грн. 50 коп. (16500 : 6 (задоволена одна немайнова позовна вимога) х 3% (задоволених вимог майнового характеру).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12-13, 76-82, 89, 247, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ», третя особа, що не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача, директор Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» Прокопович Геннадій Володимирович, про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» № 49-К від 22.07.2019 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Стягнути з Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» на користь ОСОБА_1 3000 (три тисячі) грн. на відшкодування моральної шкоди.

В задоволенні позову в іншій частині - відмовити.

Стягнути з Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» на користь ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у розмірі 2832 грн. 50 коп.

Стягнути з Комунального позашкільного навчального закладу Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ» на користь державного бюджету ( отримувач ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106, , МФО 899998, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір у розмірі 798 грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду. Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну і резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач:

Комунальний позашкільний навчальний заклад Спеціалізована дитячо-юнацька школа олімпійського резерву з футболу «ЮНІСТЬ», , місцезнаходження за адресою: адреса: м. Чернігів, проспект Перемоги, 110.

Повний текст рішення суду буде виготовлено 10.03.2020.

Головуючий - суддя Цибенко І. В.