Дата документу 16.03.2020
Справа № 937/9906/19
Провадження № 2-во/937/29/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року м. Мелітополь

Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого - судді Фоміна В.А.,

за участі секретаря Захарової І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

18 лютого 2020 року на адресу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області надійшла заява від ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду, відповідно до якої заявник просила виправити описку в рішенні суду (описовій та резолютивній частині), а саме замінити фразу: «50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку» на «прожитковий мінімум для дитини відповідного віку», як було зазначено в позовній заяві та що було визнано відповідачем.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала заяву про виправлення описки в повному обсязі та просила її задовольнити.

Відповідач по справі - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності та зазначив, що заперечує проти задоволення заяви про виправлення описки в рішенні суду.

Суд, вислухавши пояснення заявника, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

При вирішенні питання про внесення виправлень у судове рішення суд не вправі змінювати його зміст, здійснювати додаткове обґрунтовування чи здійснювати додаткове посилання на норми закону.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Як вбачається з резолютивної частини рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2020 року, суд дійшов до висновку про стягнення із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини: доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи від дня пред`явлення позову, а саме 04 грудня 2019 року до досягнення дитиною повноліття.

Як зазначалося вище, вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення.

В обґрунтування заяви про виправлення описки в зазначеному рішенні суду сторона позивача ставить питання про виправлення описки в резолютивній частині рішення суду шляхом її викладу в новій редакції, шляхом виключення з резолютивної частини рішення тексту такого змісту: «50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку» замість чого вказати «прожитковий мінімум для дитини відповідного віку», вважаючи, що судом допущено описку.

Тобто, заявник фактично просить змінити зміст резолютивної частини постановленого рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2020 року, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства, та не є опискою в розумінні ст.269 ЦПК України.

Ознайомившись з рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2020 року справа № 937/9906/19 (2/937/926/20) суд не вбачає розбіжностей або будь-яких описок чи помилок.

Таким чином, суд вважає доцільним відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки в рішенні суду, оскільки описок у рішенні суду не вбачається.

Посилання заявника на визначення рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 10 лютого 2020 року питання щодо розміру стягнених з відповідача на її користь аліментів на утримання неповнолітньої дитини, не є підставою для виправлення описки, а є оцінкою змісту судового рішення, та як наслідок підставою для оскарження рішення суду в апеляційному порядку у зв`язку із порушенням її прав, свобод, інтересів та (або) обов`язків.

Керуючись ст. ст.269 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду відмовити в повному обсязі.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 18 березня 2020 року.

СУДДЯ: В.А. Фомін