22-ц/804/2802/20
265/2443/19

Головуючий у 1-й інстанції Костромітіна О.О.
Суддя-доповідач: Попова С.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 року місто Маріуполь

Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Попової С.А.,

суддів Зайцевої С.А., Пономарьової О.М.,

за участю секретаря Галстяна Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 травня 2020 року, постановлене у складі судді Костромітіної О.О., повний текст рішення складено 01 червня 2020 року,

у цивільній справі

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1 , ОСОБА_3

про усунення перешкод у вихованні та спілкуванні баби з онуками,

треті особи Орган опіки та піклування Маріупольської міської ради Донецької області, ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2019 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , уточнивши в подальшому позовні вимоги (а.с. 46-49), в обґрунтування якого зазначила наступні обставини.

ОСОБА_3 , що є сином позивачки, перебуває у шлюбі із ОСОБА_1 . У сина з невісткою є доньки: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вона, як баба, постійно доглядала, виховувала та приділяла онучкам належну увагу, в неї створені всі необхідні умови для гармонійного розвитку та проживання дітей, бажає бачитись із своїми онучками, спілкуватись з ними, приймати участь у їх вихованні та розвитку. В позасудовому порядку спірні питання щодо участі у вихованні онучок між сторонами не вирішені. Але з квітня 2019 року відповідачі безпідставно почали чинити їй перешкоди у спілкуванні з онучками, що порушує її права, хоча це спілкування лише позитивно могло позначитись на вихованні та розвитку дітей. Просила визначити порядок спілкування її з дітьми та участі у їх вихованні: з онукою ОСОБА_7 щомісяця з 10.00 год. кожної суботи до 20.00 год. без присутності матері та батька за місцем проживання позивача, а також щорічно з 10.00 год. 01 липня до 20.00 год. 30 липня, для літнього відпочинку та оздоровлення без присутності матері та батька; з онукою ОСОБА_8 щомісяця з 10.00 год. кожної суботи до 20.00 год. без присутності матері та батька за місцем проживання позивача, що буде відповідати інтересам дітей і сприятиме гармонійному розвитку онучок.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 травня 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Усунуто перешкоди ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні онуків ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення порядку спілкування ОСОБА_2 з онуками за наступним графіком:

з онукою ОСОБА_9 щомісячно з 10 год.00 хв. кожної суботи до 20 год. 00 хв. без присутності матері та батька за місцем проживання ОСОБА_2 ; щорічно з 10 год. 00 хв. 01 липня до 20 год. 00 хв. 30 липня - для літнього відпочинку та оздоровлення без присутності матері та батька;

з онукою ОСОБА_10 щомісяця з 10 год. 00 хв. кожної суботи до 20 год. 00 хв. без присутності матері та батька за місцем проживання позивача.

В частині позовних вимог про зобов`язання відповідачів усунути перешкоди позивачу у спілкуванні та вихованні онуків, відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 768,40 грн, по 384,20 грн с кожного.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з наявного у позивачки права і бажання на спілкування із онуками, відсутність даних про негативний вплив позивачки на виховання та розвиток онучок бажання, а також з того, що спілкування між бабусею і онуками буде сприяти їх гармонійному розвитку. При цьому суд, з урахуванням обґрунтованого висновку органу опіки і піклування, вважав за можливе призначити режим спілкування у відсутність батьків, з якими у позивачки виникли непорозуміння і загострились взаємовідносини, що не дає можливості мирним шляхом вирішити спірні питання.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, порушення норм процесуального закону щодо оцінки доказів, просила рішення змінити та ухвалити нове рішення, яким: обмежити час щотижневого суботнього спілкування баби із онучками до 18 години, визначити таке спілкування у присутності матері та батька, а також доповнити рішення суду вказівкою про передачу ОСОБА_7 після літнього відпочинку за місцем її мешкання.

Апеляційна скарга (а.с. 153-155) вмотивована наступними доводами.

Суд не взяв до уваги висновок спеціаліста-психолога ОСОБА_11 за результатами психологічного обстеження дітей.

Позивачка та її чоловік мають різні погляди на методи виховання дітей, що спричиняє напруженість в стосунках. Баба та дід відокремлюють дітей та приділяють більше уваги старшій онуці, чим спричиняють психологічну травму молодшій донці. Молодша у зв`язку з таким різним відношенням до дітей ображається на старшу, стає капризною, виражає занепокоєність, наявні порушення сну.

Крім того, баба та дід потурають харчовим примхам дітей, не дивлячись на заборону лікарів, оскільки старша донька має захворювання - бронхіальна астма, тому спілкування з онуками доцільне лише за присутності батьків. До того ж, діти дуже прив`язані до матері, поряд із нею почувають себе захищеними та улюбленими, що є базовими потребами для дітей їхнього віку.

Зважаючи на вік дітей (5 і 3 роки) дя гармонійного психічного та фізичного розвитку вкрай необхідне додержання режиму дня, а саме балансу між активністю та сном. О 20 годині діти готуються до сну, а тому активні розваги та спілкування з бабою та дідом унеможливить дотримання ними режиму дня, що у свою чергу може призвести до психічних та фізичних розладів здоров`я дітей.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачка ОСОБА_2 і третя особа - ОСОБА_4 (а.с. 191-196) підтримують законність прийнятого рішення і наводять доводи аналогічні тим, що викладені в позовній заяві. Наголошують на тому, що конфлікти і неприязні відносини із невісткою призвели до того, що з квітня 2019 року відповідачі заборонили їм спілкуватися із онуками, брати онуків до себе, що їх змушує спілкуватися із онуками тільки в дитячому садочку без присутності матері та батька дітей. ОСОБА_1 надає перевагу у спілкуванні із дітьми своїй матері, налаштовуючи дітей проти неї, як другої бабусі. Вона і дідусь дуже люблять своїх онуків і діти прив`язані до них, сумують за ними. Доказів негативного впливу її та дідуся на виховання та розвиток дітей не доведено.

Процедура розгляду справи апеляційним судом

Справа розглядається за участю відповідачки ОСОБА_1 і її представника адвоката Лафазан О.О., які підтримали доводи скарги, позивачки ОСОБА_2 і її представника адвоката Литвин Л.П., третьої особи ОСОБА_4 , які заперечували проти вимог скарги, а також у відсутність повідомлених про дату і час розгляду справи співвідповідача ОСОБА_3 , представника Органу опіки та піклування Маріупольської міської ради Донецької області, від якого надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника третьої особи (а.с. 222), та неявка яких в силу ч. 2 ст. 372 ЦПК України не є перешкодою до розгляду справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Як встановлено судом і це підтверджується матеріалами справи, відповідачі ОСОБА_3 і ОСОБА_1 перебувають у шлюбі, від якого мають дітей: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 68, 69).

Позивачка ОСОБА_2 і залучений у якості третьої особи ОСОБА_4 є батьками відповідача ОСОБА_3 і бабусею та дідусем дітей ОСОБА_7 і ОСОБА_8 (а.с. 11).

За відомостями ОСББ «Поляна-99» від 09.04.2019 ОСОБА_2 проживає у власній квартирі за адресою АДРЕСА_1 , та має склад родини чоловік ОСОБА_4 , донька ОСОБА_12 (а.с. 12, 13).

За характеристикою і довідкою з місця роботи - Маріупольської загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІ ступенів № 2 Донецької області, шеф-повар ОСОБА_2 характеризується позитивно, має заробітну плату і працює за п`ятиденним робочим графіком з вихідними в суботу і неділю (а.с. 14-16).

Висновком Органу опіки та піклування Маріупольської міської ради Донецької області від 06.08.2019 № 13-31-104 встановлено, що загальний психічний та фізичний розвиток дітей ОСОБА_7 (4 роки) та Васіліси (1,9 років) відповідає віковим вимогам. В ранньому віці ступінь прихильності дитини до будь-кого з рідних схиляється до того, з ким малюк проживає або проводить більшість свого часу. В ході бесіди з ОСОБА_2 стало відомо, що бабуся виявляє велику прихильність до старшої онуки, яку вона допомагала виховувати змалечку, при цьому прив`язаність бабусі до молодшої онуки ще не сформована. З урахуванням регламентованого права бабки та діда на виховання онуків, віку дітей, рекомендовано встановлення порядку та способу участі у вихованні бабусі по лінії батька ОСОБА_2 з онуками ОСОБА_7 та ОСОБА_8 за наступним графіком: щомісяця з 10:00год. кожної суботи до 20:00год. без присутності матері та батька за місцем проживання позивача; з онукою ОСОБА_7 щорічно з 10:00год. 01.07 до 20:00год. 15.07 для літнього відпочинку та оздоровлення без присутності матері та батька за місцем проживання позивача (а.с. 75, 76).

2. Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Вивчивши доводи апеляційної скарги і відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду зміні, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Так, відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Частиною другою ст. 159 СК України передбачено, що суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Відповідно до статті 5 "Конвенції про контакт з дітьми", № ETS N 192, № ETS N 192, ратифікованої Україною 20.09.2006р., з урахуванням найвищих інтересів дитини може бути встановлено контакт між дитиною та особами, що не є її батьками, але мають сімейні зв`язки з дитиною. У ст. 2 Конвенції визначено, що "контакт" означає: перебування дитини протягом обмеженого періоду разом з особою, яку зазначено в статті 4 або 5 і з якою вона зазвичай не проживає, чи зустріч з такою особою; будь-яку форму спілкування між дитиною й такою особою; надання інформації такій особі про дитину або дитині про таку особу. "Сімейні зв`язки" означає близьку спорідненість, наприклад між дитиною та її бабусею й дідусем або рідними братами й сестрами, яка ґрунтується на законі або de facto сімейних стосунках.

В розвиток цього, право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція про права дитини), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 27 Конвенції про права дитини держави-учасниці докладають усіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Згідно із ч. 5 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Суд першої інстанції за сукупністю наданих доказів встановив наявність перешкод у вільному спілкуванні баби з онуками, врахувавши інтереси та вік дітей, дійшов обґрунтованого висновку про те, що баба має право на спілкування з онуками та брати участь у їх вихованні незалежно від того, з ким вони проживають, задля забезпечення гармонійного психічного та фізичного розвитку дітей у їх найкращих інтересах.

Колегія суддів переконалася у існуванні між сторонами (батьки дітей з однієї сторони, бабуся із дідусем з іншої сторони) неприязних відносинах між сторонами, чому суд надав належну оцінку, у зв`язку з чим участь батька і матері дитини безпосередньо під час зустрічі дітей із бабусею буде завадою для гармонійного, спокійного, сприятливого для спілкування та ненапруженого середовища, в якому перебуватимуть діти ОСОБА_7 і ОСОБА_8 .

При цьому суд з достатнім мотивуванням відхилив доводи відповідачів з приводу застосування, як вирішального для наслідків розгляду даного спору, висновку спеціаліста психолога ОСОБА_11 (а.с. 62-66) за результатами психологічного обстеження дітей, яким визначено за доцільне зустрічі баби та діда за місцем проживання дітей в присутності батьків, - з підстав проведення такого дослідження в присутності матері, з якою проживають діти і мають до неї прихильність.

Слід критично поставитись до твердження у висновку практичного психолога ОСОБА_11 , про неадекватне виховання з боку бабусі та діда, що базується на вседозволеності, задоволенні будь-яких примх, нерівному відношенні до дітей, оскільки фактично такий висновок зведено у відсутність оцінених психологом бабусі ОСОБА_2 і дідуся ОСОБА_3 і ґрунтуються на суто суб`єктивних поясненнях матері дітей - ОСОБА_1 , яка і звернулася до цього психолога.

Відтак, судом обгрнутовано відхилено такий висновок спеціаліста психолога і надано перевагу здобутому з дотриманням вимог ч. 5 ст. 19 СК України висновку органу опіку та піклування Маріупольської міської ради Донецької області, як такому, що відповідає інтересам дітей, та зведеного з урахуванням проведеної роботи спеціалістами Центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді з родиною ОСОБА_13 , зокрема проведення зустрічі із дітьми і вивчення психологом їх психологічного стану і характером виконання дітьми завдань з направляючою допомогою матері.

Твердження в рішенні суду про недоведення негативного впливу на виховання і розвиток дітей бабусі та дідуся під час відвідування дітьми їх помешкання не спростовані в суді апеляційної інстанції будь-якими належними, достовірними і допустимими доказами.

Тож, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для заперечення рекомендацій органу опіки і піклування у висновку від 06.08.2019 та непогодження із судовим рішенням в частині визначення спілкування бабусі з онуками у відсутність матері та батька. В цій частині судове рішення, з урахуванням неприязних відносин між сторонами і непорозуміння з питань виховання дітей, відповідає вимогам матеріального і процесуального права та ґрунтується на зібраних по справі доказах, правильно з дотриманням ст. 89 ЦПК України оцінених судом.

Разом з тим, колегія суддів вбачає переконливість доводів апеляційної скарги щодо обмеження до 18 години щосуботнього спілкування бабусі із онучками, яким на даний час 5 і 3 роки, з урахуванням віку маленьких дітей, особливостей їх режиму і фізіологічного стану, для забезпечення плавного відходження дітей до сну. У зв`язку з наведеним доцільним видається скорочення спілкування бабусі із онучками по суботах з 10 години до 18 години без участі і впливу матері і батька, що буде корисним для всебічного розвитку дітей, і забезпечить право бабусі, унормоване ст. 257 СК України.

Крім того, апеляційний суд вважає, за необхідне погодитись із доводами апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо доповнення судового рішення в частині зобов`язання позивачки віддавати старшу доньку ОСОБА_7 після літнього відпочинку за місцем її мешкання, оскільки така вказівка деталізує процедуру передання дитини, що сприятиме чіткості для розуміння сторонами під час виконання судового рішення.

Рішення суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про зобов`язання відповідачів усунути перешкоди позивачу у спілкуванні та вихованні онуків, з урахуванням вжиття судом першої інстанції належного способу захисту прав позивачки у вигляді усунення перешкод шляхом встановлення певного режиму спілкування її із онучками, відповідає вимогам Сімейного кодексу України.

Враховуючи ухвалення рішення суду внаслідок неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, таке рішення, з огляду на часткову обґрунтованість апеляційної скарги, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376 ЦПК України підлягає зміні згідно вищенаведеного мотивування та призведенням подальшого перерозподілу судових витрат сторін в залежності від наслідків апеляційного перегляду справи.

Щодо судових витрат

Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Рішення суду в частині стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судового збору, пов`язаного з розглядом справи в суді першої інстанції, у розмірі 768,40грн, відповідає вимогам Закону України «Про судовий збір».

Згідно із роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, що містяться в п. 36 постанови 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»: вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову (частина перша статті 88 ЦПК) застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір, (наприклад, його сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом № 3674-VI). Якщо вимогу пропорційності розподілу судових витрат при частковому задоволенні позову точно визначити неможливо (наприклад, при частковому задоволенні позову немайнового характеру), то судові витрати розподіляються між сторонами порівну.

За таких обставин, коли у даній справі рішення суду першої інстанції у спорі немайнового характеру частково змінено, то судові витрати між сторонами розподіляються порівну. У зв`язку з цим за наслідками часткового задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 на її користь підлягають компенсації понесені нею частково (в ? частині) витрати з оплати судового збору за рахунок позивачки ОСОБА_2 в розмірі 576,30грн (1152,60:2).

Керуючись ст. 367, п. 2 ч. 1 ст. 374, ст. 376, ст.ст. 381-384 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 27 травня 2020 року в частині усунення перешкод і встановлення способу участі у вихованні онуків і спілкуванні з ними - змінити.

Усунути перешкоди ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні онуків ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом встановлення порядку спілкування ОСОБА_2 з онуками за наступним:

- з онукою ОСОБА_9 щомісячно з 10 години 00 хвилин кожної суботи до 18 години 00 хвилин без присутності матері та батька за місцем проживання ОСОБА_2 ;

- з онукою ОСОБА_10 щомісячно з 10 години 00 хвилин кожної суботи до 18 години 00 хвилин без присутності матері та батька за місцем проживання ОСОБА_2 ;

- для літнього відпочинку та оздоровлення з онукою ОСОБА_9 щорічно з 10 години 00 хвилин 01 липня до 20 години 00 хвилин 30 липня без присутності матері та батька з передачею дитини за місцем мешкання.

Це ж рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог про зобов`язання відповідачів усунути перешкоди позивачу у спілкуванні та вихованні онуків залишити без змін.

Це ж рішення в частині стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судового збору, пов`язаного з розглядом справи в суді першої інстанції, у розмірі 768,40 грн, з них по 384,20 грн з кожного залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору, пов`язані з апеляційним переглядом справи, в розмірі 576 (п`ятсот сімдесят шість) гривень 30 копійок.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 29 вересня 2020 року.

Судді: С.А.Попова

С.А.Зайцева

О.М.Пономарьова