ПОСТАНОВА

Іменем України

17 вересня 2020 року м. Кропивницький

справа № 388/562/20

провадження № 22-ц/4809/1199/20

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Мурашка С. І.,

секретар судового засідання Деменко О. І.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

позивач - Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», в особі Кіровоградської філії ПАТ «ВТБ Банк»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Долинського районного суду Кіровоградської області від 02 липня 2020 року у складі головуючого судді Степанова С. В.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог заяви і ухвали суду першої інстанції.

01 червня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, у якій просила скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2010 року у цивільній справі № 2-827/2010 за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

Свої вимоги ОСОБА_1 мотивувала тим, що не може оформити своє правона спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2 , оскільки ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2010 року накладено арешт на майно, яке знаходиться у власності ОСОБА_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , на суму 14077 гривень 47 копійок.

На виконання ухвали суду старшим державним виконавцем відділу Державної виконавчої служби Долинського районного управління юстиції накладено обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 10364187 на підставі ухвали б/н від 06.09.2010.

Заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2010 року заявлені позовні вимоги публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк» в особі Кіровоградської філії ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу задоволені в повному обсязі. Рішення набрало законної сили 24.05.2011 року, після перегляду апеляційним судом Кіровоградської області, яким його частково скасовано щодо стягнення 3% річних і відмовлено у цій частині позовних вимог.

Заявник вважає, що потреба у збереженні заходів забезпечення позову відпала, а тому продовження забезпечення позову є недоцільним.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 02 липня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви.

Суд першої інстанції в обгрунтування своєї ухвали, зокрема, зазначив, що ОСОБА_1 не є учасником цивільної справи, за якою ставиться питання про скасування заходів забезпечення позову, тобто не є суб`єктом звернення з такою заявою, тому їй відмовлено у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, роз`яснено, що вона має право звернутись до суду з позовом про зняття арешту з майна в загальному порядку.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

ОСОБА_1 подала до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування ухвали суду та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначала, що вона є єдиною спадкоємицею відповідача по вказаній цивільній справі - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийняла спадщину, що підтверджується довідкою Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області № 563/02-14 від 27.11.2019.

Вона позбавлена можливості оформити свої права і отримати свідоцтво про право на спадщину за законом у зв`язку з накладеними арештами на нерухоме майно (спадкове майно), що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.09.2017.

Стверджує, що як правонаступник померлої відповідачки по справі - ОСОБА_2 вона може ставити питання про скасування заходів забезпечення позову, оскільки наявні арешти на нерухоме майно, яке входить до спадщини, порушують її права, перешкоджають у отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом.

Вважає, що потреба у забезпечення позову згідно ухвали суду відпала.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», в особі Кіровоградської філії ПАТ «ВТБ Банк», свого представникав судове засідання не направило, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України.

Заявник направила заяву про розгляд справи без її участі, зазначила, що підтримує апеляційну скаргу та просить задовольнити (а.с.53).

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін з таких підстав.

Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.

Ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 серпня 2010 року (цивільна справа № 2-827/2010) задоволено заяву ВАТ ВТБ Банк в особі Кіровоградської філії ВАТ ВТБ Банк, накладено арешт на майно, яке знаходиться у власності ОСОБА_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на суму 14077 гривень 47 копійок (а.с.23).

На виконання ухвали суду старшим державним виконавцем відділу Державної виконавчої служби Долинського районного управління юстиції накладено обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 10364187 на підставі ухвали б/н від 06.09.2010. Питання щодо виправлення допущеної під час внесення до реєстру обтяження дати ухвали суду технічної помилки (описки) не вирішувалось.

Заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2010 року (цивільна справа № 2-827/2010) задоволено позов ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу в повному обсязі. Стягнуто на користь ПАТ «ВТБ Банк» з ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором у розмірі 14077,47 грн та судові витрати в сумі 260,77 грн (а.с. 9).

Рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 24 травня 2011 року заочне рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 30 вересня 2010 року в частині стягнення 3% річних в сумі 75 гривень 88 копійок скасоване і в задоволенні цієї частини позовних вимог відмовлено. В решті заявлених позовних вимог заочне рішення залишено без змін, набрало законної сили 24 травня 2011 року (а.с. 10).

Згідно довідки Долинського районного суду Кіровоградської області від 03.06.2020 року цивільна справа № 2-827/2010 року за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу знищена, термін зберігання вказаної категорії справ становить 5 років, в архіві суду збережено оригінал судового рішення по вказаній справі (а.с.7).

Згідно довідки від 27 листопада 2019 року за вих. № 563/02-14, виданої Державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Фоміних В. В., ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.2).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 210803535 від 30 травня 2020 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі - продажу № 867 від 29.12.1998 року та на підставі ухвали б/н від 06.09.2010 внесено запис про обтяження - арешт нерухомого майна (а.с.3-5).

Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Питання про скасування заходів забезпечення позову у справі до цього часу не вирішувалось.

Заходи забезпечення позову вживались ухвалою суду від 19 серпня 2010 року з метою запобігти утрудненню або зробити неможливим виконання рішення суду у справі за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу, відповідач по справі ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , її правонаступник ОСОБА_1 подала заяву до Долинської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Згідно ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Як встановлено матеріали цивільної справи №2-827/2010 знищені на підставі закінчення строків її зберігання (а.с.7).

Згідно ст. 488 ЦПК України відновлення втраченого повністю або частково судового провадження в цивільній справі, закінченій ухваленням рішення або у якій провадження закрито, проводиться у порядку, встановленому цим Кодексом.

Втрачене судове провадження у цивільній справі може бути відновлене за заявою учасника справи або за ініціативою суду (ст. 489 ЦПК).

Питання про відновлення провадження у цивільної справи №2-827/2010 судом першої інстанції не вирішувалося.

Заявник ОСОБА_1 клопотання про залучення її до участі у цивільній справі №2-827/2010 за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу, як правонаступника померлого відповідача - ОСОБА_2 не подавала, а також не порушувала питання про відновлення провадження вказаної цивільної справи.

Відповідно ОСОБА_1 , не будучи залученою до участі у цивільній справі №2-827/2010, як правонаступник прав і обов`язків померлого відповідача ОСОБА_2 , не є особою яка має право звертатися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Заявник не позбавлена можливості звернутися до Долинського районного суду Кіровоградської області із заявою про залучення її до участі у справі №2-827/2010 за позовом ПАТ «ВТБ Банк» до ОСОБА_2 про стягнення боргу, як правонаступника відповідача - померлої ОСОБА_2 , чи з позовом про зняття арешту з майна в загальному порядку.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржена ухвала суду відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржена ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до вимог ст. ст. 374, 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 371, 374, 375, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Долинського районного суду Кіровоградської області від 02 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня їїприйняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий С. М. Єгорова

Судді О. Л. Карпенко

С. І. Мурашко