Справа № 589/1889/20
Провадження № 2/589/1039/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2020 року м.Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Сидорчука О.М.,

з участю:

секретаря судового засідання Надточій І.М.,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Глазівської сільської ради Шосткинського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

18.06.2020 до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визначення додаткового строку в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його рідної тітки по лінії батька ОСОБА_2 . В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , яка за своє життя мала на праві власності земельну ділянку сільськогосподарського призначення площею1,97 га, розташованих на території Глазівської сільської ради Шосткинського району Сумської області. За життя ОСОБА_2 заповіту не складала. Спадкоємці відсутні. ОСОБА_1 є спадкомцем п`ятої черги за законом, який звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При цьому, позивач пропустив строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність спадкового майна у тітки ОСОБА_2 , дізнався лише у травні 2020 року з отриманого листа ТОВ "Гетьманське".

Ухвалою суду від 19.06.2020 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання.

В судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити, а судові витрати залишити за ним.

Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористався, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнав.

В засіданні судом, під час вирішення питань, передбачених ч. 2 ст. 197 ЦПК України, було з`ясовано, що відповідач визнає пред`явлений до нього позов.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" від 12 червня 2009 року № 2 у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Згідно рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004 поняття «охоронюваний законом інтерес», що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Ст. 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Водночас, згідно ч. 3 даної статті за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Суд вважає, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, не суперечить Конституції і законам України, не суперечить суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам, а визнання відповідачем позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, оскільки позивач є єдиним спадкоємцем п`ятої черги за законом після померлої ОСОБА_2 .

Керуючись ст. 2, ч. 3 ст. 200, ч. ст. 206, 263 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 / додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_3 зі смертю ОСОБА_2 .

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Сидорчук