Справа № 204/4191/20
Провадження № 2-з/204/106/20
УХВАЛА

іменем України

01 жовтня 2020 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі головуючого судді Книш А.В., розглянувши заяву представника позивача ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» - Старенко Тетяни Миколаївни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовною заявою ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Представником позивача подано до суду заяву про забезпечення позову, у якій він просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, підстава для державної реєстрації права власності: договір купівлі-продажу, серія та номер: 152, виданий 15 жовтня 2017 року, видавник: Маньковський М.В., приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що долучені до позовної заяви документи свідчать про можливе відчуження відповідачем нерухомого майна, звернення стягнення на яке є предметом позову. Зазначає, що спірне нерухоме майно після безпідставних дій приватного нотаріуса Мазуренко С.В. було неодноразово відчужено кількома власниками за цивільно-правовими правочинами, укладеними між ними. Вказані обставини прямо порушують законні права та інтереси АБ «УКРГАЗБАНК», як іпотекодержателя. Зауважує, що сума боргу, що підлягає стягненню з відповідача є неймовірно великою, кошти для сплати боргу у відповідача відсутні, а тому у разі задоволення позову примусове виконання рішення потягне за собою примусову реалізацію майна відповідача, та ці наслідки вочевидь є для нього негативними та небажаними. З огляду на викладене, а також враховуючи, що на сьогоднішній день у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні записи про заборону відчуження, а також обтяження спірного майна іпотекою, цілком ймовірна ситуація, за якої ОСОБА_1 після отримання позовної заяви спробує уникнути фінансових втрат, перепродавши спірне нерухоме майно третій особі. Запобігти зазначеним діям відповідача можна лише шляхом накладення арешту на майно, що йому належить. Невжиття заходів щодо накладення арешту на вищезазначене нерухоме майно, що належить ОСОБА_1 , може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Вирішуючи заяву суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст.149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.3 ч.1 ст.152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Відповідно до ч.6 ст.153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

За ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову встановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам суд має брати до уваги не тільки інтереси позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи заяву, суд виходить з того, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на час розгляду заяви в суді квартира належить відповідачу ОСОБА_1 .

Суд вважає обґрунтованими побоювання позивача щодо можливості вчинення відповідачем спроб уникнути фінансових втрат, перепродавши спірне нерухоме майно третій особі, що може істотно ускладнити унеможливити виконання рішення суду у разі ухвалення його на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» - Старенко Тетяни Миколаївни про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити.

З метою забезпечення позовних вимог ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» заборонити вчинення державним реєстраторам будь-яких реєстраційних дій щодо об`єкту нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку належить ОСОБА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Головуючий: