Справа № 675/533/20
Провадження № 2/675/400/2020
У Х В А Л А

16 березня 2020 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Король О.В., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту та про визнання заповіту дійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту про спадщину від 17.10.2019 року та визнання дійсним заповіту про спадщину від 19.02.2019 року.

Разом з тим, вказана позовна заява не може бути прийнята судом, оскільки не в повному обсязі відповідає вимогам процесуального закону.

Як визначає ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Попри вказані приписи позивачем зазначено тільки ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) сторін та адресу їх проживання.

Згідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Викладаючи обставини, якими обгрунтовує позовні вимоги, позивач не зазначає докази, що підтверджують усі обставини, на які покликається.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Разом з тим позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку встановленому чинним законодавством.

Однак, всупереч вимог ст. 95 ЦПК України копії документів, додані до позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом.

Абзацом другим ч. 5 ст. 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також слід вказати і те, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2020 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 гривні.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, вона має сплати суму судового збору, що дорівнює 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840, 80 гривень.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно квитанції №27 від 10.03.2020 року позивачем підтверджено сплату судового збору в розмірі 840, 80 грн., тобто, фактично за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, позовна заява ОСОБА_1 містить дві вимоги немайнового характеру:

-про визнання недійсним заповіту про спадщину від 17.10.2019 року;

-про визнання дійсним заповіту про спадщину від 19.02.2019 року.

Таким чином, позивачу при зверненні до суду з зазначеною позовною заявою необхідно було сплатити судовий збір 1681, 60 грн. (840,80 х 2=1681,60).

Відтак, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 840, 80 грн. (1681, 60 840, 80 = 840, 80), а також надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Однак, позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Підтвердження визначене п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України також не подано.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин подану заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали з наданням суду: позовної заяви з зазначенням відомостей про сторін у відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України з викладом обставин, якими обгрунтовуються позовні вимоги та зазначенням доказів, що підтверджують усі обставини; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; засвідчених належним чином копій документів, доданих до позову; оригіналу платіжного документи, що підтверджує сплату недоплаченої частини судового збору в розмірі 840, 80 грн., або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

Керуючись ст.ст. 4, 95, 175, 177, 184, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним заповіту та про визнання заповіту дійсним, - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, терміном 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що способом виконання ухвали суду є складання позовної заяви із усуненими недоліками, а не подання суду роз`яснень, заяв, пояснень; виправлений позов із вищевказаними судом недоліками має бути поданий в примірниках для суду та учасників справи.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута. Залишення позовної заяви без руху або її повернення не позбавляють права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Король