№ провадження 2/646/328/2020
Справа № 646/10/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.03.20 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Теслікової І.І., за участі секретаря суду Сімоненко К.Ю., розглянувши цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вказана позовна заява, у якій позивач просить в рахунок погашення заборгованості за договором застави рухомого майна на суму 1072396,42 грн. звернути стягнення на транспортний засіб.

Ухвалою суду від 08.01.2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В той же час, після відкриття провадження у справі, дослідивши матеріали вказаної позовної заяви, суд вважає її такою, що подана з порушенням вимог діючого законодавства.

Слід зазначити, що одночасно з цим представником відповідача подано до суду заяву про залишення позовної заяви без руху з посиланням на помилкове віднесення позивачем справи до категорії немайнових та, відповідно, сплати судового збору у неправильному розмірі.

Сторони в судове засідання не з`явились, представник відповідача подала заяву про вирішення питання про залишення позовної заяви без руху за їх відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявленого клопотання, приходить до наступного.

Так, за правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У позовній заяві позивачем не зазначена ціна позову з посиланням на те, що вказана позовна заява відноситься до категорії немайнових.

Так, позовними вимогами є звернення стягнення на транспортний засіб в рахунок погашення заборгованості за договором застави рухомого майна на суму 1072396,42 грн.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного суду від 26.02.2019 року у справі №с 907/9/17.

Таким чином, позивачем помилково віднесено вказану справу до категорії немайнових.

При цьому, при зверненні до суду з вказаною позовною заявою позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Одночасно з цим, за змістом положення ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, має бути сплачено судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позивач, звертаючись з позовом, визначив, що до грошових вимог, які підлягають задоволенню за рахунок звернення стягнення на заставлене майно, належить сума боргу за кредитним договором у розмірі 1072396,42 грн., сума, яка підлягала сплаті при поданні цієї позовної заяви до суду першої інстанції, становить 16085,94 грн (1,5% від ціни позову).

Враховуючи сплачену позивачем суму за платіжним дорученням № 1300 від 20 грудня 2019 року (1921,00 грн.), сума недоплаченого судового збору за розгляд справи становить 14164,95 грн.

У випадку зазначенням позивачем іншої ціни позову, розмір судового збору за подання вказаної позовної слід буде визнати за аналогічним алгоритмом з урахуванням відповідної ціни позову.

Положеннями ст.187 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, суд вважає за необхідне надати позивачу строк на усунення вказаного недоліку, а у випадку їх неусунення, вказана позовна заява буде залишена без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 257, 260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення вищевказаних недоліків позовної заяви у встановлений судом строк вона буде залишена без розгляду.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів в порядку ч. 2 ст.261, ст.354 ЦПК України.

Суддя: І.І. Теслікова