Справа № 209/2100/19
Провадження № 2/209/72/20
У Х В А Л А

про прийняття зустрічної позовної заяви

10 вересня 2020 року Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Лобарчук О.О.,

секретаря Золотих Л.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Буліч К.А.

за участю представника відповідача адвоката Шамета І.В.

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя .

10 вересня 2020 року судом було задоволено клопотання представника відповідача - адвоката Шамета Ірини Володимирівни про повернення до підготовчого судового засідання в зв`язку із визнанням поважними причин неявки до підготовчого судового засідання .

Під час підготовчого судового розгляду представником відповідача була надана зустрічна позовна заява відповідача ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна (квартири) особистою власністю. В зустрічній позовній заяві ОСОБА_3 просить визнати особистою приватною власністю квартиру АДРЕСА_1 .

В підготовчому судовому засіданні позивач та представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Буліч К. заперечували проти прийняття зустрічного позову, оскільки відповідачем порушений строк для його подання. Судом неодноразово надавався строк для подання відзиву , який ухвалою суду від 30 січня 2020 року продовжувався. Доказів того, що причини непоадання відповідачем відзиву відстуні і суду не надавалися. Надані представником відповідача виписки не підтверджують поважність причин пропуску строку. Просять відмовити в прийняття зустрічного позову в зв"язку з пропусокм процесуальних строків для його подання.

В судовому засіданні представник відповідача наполягає на прийняті зустрічного позову до сумісного розгляду з первісним, оскільки судом вирішено питання про поважність причин неподання відзиву та неявки відповідача у судові засідання.

Вивчив матеріали, заслухав учасників, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що предметом первісного позову ОСОБА_1 є поділ майна , що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 46,8 кв.м., житловою площею 30,0 кв.м., вартістю вартістю 178 167,00 грн. , визнавши: за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків НОМЕР_1 , право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 46,8 кв.м., житловою площею 30,0 кв.м., вартістю 89083,50 грн.; за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 46,8 кв.м., житловою площею 30,0 кв.м., вартістю 89083,50 грн.

Предметом зустрічного позову ОСОБА_3 є визнання особистою приватною власністю квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 46,8 кв.м., житловою площею 30,0 кв.м. .

Таким чином, задоволення первісного позову, виключає задоволення зустрічного позову, та навпаки, що вказує на нерозривний зв`язок обох позовних вимог.

Згідно з вимогами ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, тобто виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Судом встановлено, що обидва позови безсумнівно взаємопов`язані, оскільки виникають з одних правовідносин і подій, а доцільність їх спільного розгляду ґрунтується на тому, що задоволення зустрічного позову може повністю виключити задоволення первісного позову, та навпаки, а також це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи та встановити справжні взаємовідносини сторін.

Разом з тим статтею 194 ЦПК України визначено форму і зміст, яким повинна відповідати зустрічна позовна заява, а також наслідки недотримання цих вимог і порушення вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу.

На виконання наведених положень закону судом встановлено, що подана зустрічна позовна заява відповідає вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Водночас перевіркою дотримання відповідачем вимог ч. 1 ст. 193 ЦПК України при зверненні до суду із зустрічним позовом судом встановлено наступне.

Провадження в цій справі відкрито ухвалою суду від 27 серпня 2019 року, якою відповідачеві було визначено п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та роз`яснено право протягом цього строку пред`явити зустрічний позов.

Ухвалою суду від 30.01.2020 року судом було продовжено строк для подання відзиву до 21 лютого 2020 року .

Однак у встановлені судом строки відзив відповідачем не надавався, на адресу суду надходили заяви відповідача про вікладення судового розгляду в зв`язку зх необхідністю звернення за правовою допомогою та в 'звязку із його хворобами.

При цьому частиною 8 ст.178 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву в установлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріали.

Таким чином, наведена норма закону не виключає можливість прийняття судом відзиву, поданого з пропуском (за межами) такого строку, за наявності певних об`єктивних причин, які дійсно перешкоджали (унеможливлювали) подати відзив у строк.

Преставником відповідача надані документи- виписки з лікарні щодо звернення та лікування відповідача, та документів про лікування його дружини, які були прийняті судом як поважні.

Разом з тим, надаючи оцінку наведеним вище обставинам, в межах питання дотримання процесуального строку пред`явлення зустрічного позову, суд також бере до уваги, що через установлений в країні карантин і застосовані обмежувальні заходи деякі права учасників справ зазнали певних обмежень, а також ускладнились аспекти спілкування, пересування та перебування в громадських місцях, що не могло не вплинути на відносини учасників і в цій справі.

Крім того, суд враховує, що відповідач не позбавлений права знову звернутись до суду з відповідним позовом у загальному порядку, який у подальшому, з огляду на висловлену сторонами й установлену судом необхідність спільного розгляду, скоріш за все буде передано для об`єднання з цим первісним позовом, що, в свою чергу, неодмінно призведе до їх спільного розгляду, але через деякий (марно втрачений) час, що не відповідатиме усталеній практиці ЄСПЛ щодо розумних строків розгляду справи та забезпечення ефективних засобів юридичного захисту, використанню яких не повинні перешкоджати невиправдані та необґрунтовані дії чи бездіяльність органів влади.

З огляду на наведене суд вважає, що сукупність встановлених обставин свідчить про наявність об`єктивних причин для звернення із зустрічним позовом за межами визначеного строку, а доводи представників позивача з цього питання не заслуговують на увагу, оскільки в даному спорі й конкретній ситуації строк не є приорітетними з огляду на беззаперечну доцільність спільного розгляду обох позовів.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом, об`єднати вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом і на підставі ч. 4 ст. 193 ЦПК України подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 175-177, 193 ЦПК України, суд ,

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання нерухомого майна ( квартири) особистою приватною власністю - прийняти до розгляду та об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Судове засідання, призначене на 10.09.2020 року, вважати таким, з якого почалось підготовче судове засідання у цій справі.

Рекомендувати позивачам за первісним та зустрічним позовами, з урахуванням набрання чинності новою редакцією ЦПК України, до визначеної цією ухвалою дати підготовчого засідання подати до суду, у разі наявності, докази в обґрунтування позовних вимог, які не були додані до позовної заяви.

Надати відповідачам за первісним та зустрічним позовами строк для подання відзиву на первісну та зустрічну позовну заяву відповідно, з дотриманням вимог ст. ст. 178, 191 ЦПК України протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, але не пізніше 25.09.2020 року.

Попередити учасників справи та їх представників, що право на подання доказів, відзиву та пояснень є їх правом, але у разі їх неподання чи несвоєчасного подання без поважних причин справа буде розглянута судом за наявними у ній матеріалами.

Попередити учасників справи та їх представників, що у разі невиконання ними вимог ст. ст. 178-180 ЦПК України в частині надання копій заяв по суті справи (відзиву на позов, пояснень) іншим учасникам справи суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у розмірі від 0,3 до 3 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Направити позивачу за зустрічним позовом копію ухвали, іншим учасникам справи - копію ухвали разом з копією позовної заяви і додатків до неї.

Повідомити учасникам справи та їх представникам , що інформацію щодо цієї справи вони можуть отримати на веб-сайті судової влади України http://dn.dp.court.gov.ua/sud0409/ в розділі «Стан розгляду справ».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя