Справа № 211/725/20
Провадження № 2/211/1033/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2020 року року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Папариги В.А.,

при секретарі Чернушкіній Г.В.,

у відсутність сторін,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання часток в спільній сумісній власності,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовною заявою, яку в послідуючому уточнила, до ОСОБА_3 про визнання часток в спільній сумісній власності. В обґрунтування своїх вимог послалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , як дочка померлої вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а саме на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , однак у видачі свідоцтва про спадщину їй було відмовлено в зв`язку з тим, що нотаріус не може встановити склад спадкового майна. Вищевказана квартира знаходилася у спільній сумісний власності, її доньки ОСОБА_3 , яка зазначена відповідачем у справі, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зважаючи на те, що частки померлих не встановлені, а при відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності у надбані була більшою або меншою, частки визначаються рівними, позивач просила суд визначити за співвласниками ОСОБА_3 , яка зазначена відповідачем у справі, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , по 1/3 частині вищевказаної квартири кожному у праві спільної сумісної власності.

Ухвалою суду від 10.02.2020 року позовна заява залишена без руху для усунення недоліків.

Ухвалою від 24 лютого 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання та витребувано копію спадкової справи № 13-2019, заведеної після смерті ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судове засідання сторони не з`явилися, позивач ОСОБА_1 надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити в повному обсязі, відповідач ОСОБА_3 надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заперечень щодо вимог позивача не має.

Відповідно до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 41 Конституції України та п. 2 ч. 1 ст.3, ст.321 ЦК України ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом.

Як встановлено судом, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на підставі договору міни, посвідченого 16.04.19995 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Клюєвим Л.П., зареєстрованого в реєстрі за № 167П ст. 280 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 - копія договору міни).

ОСОБА_6 02.08.2008 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , та після реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище « ОСОБА_8 » ( а.с. 70 - копія свідоцтва про шлюб).

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 ( а.с. 10 копія свідоцтва пр. смерть).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла (а.с. 9 копія свідоцтва про смерть).

Частина 1статті 1218 ЦК України визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки ( ч. 1ст. 1261 ЦК України).

Згідно статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4.15 глави 10 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» затвердженого наказом Мін`юсту від 22 лютого 2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Н.М. відмовлено ОСОБА_1 у видачі у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 раніше до АДРЕСА_4 , після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що зазначене спадкове майно належало померлій на праві спільної сумісної власності разом з померлим ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , та не має можливості встановити склад спадкового майна, та згідно п.4.17 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, у зв`язку з тим, що на невизначену частку квартири, яка є приватною спільною сумісною власністю, та входить до складу спадкового майна ( а.с. 13 копія постанови).

Згідно частин 1,2 статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (ч.1ст. 368 ЦК України).

Відповідно до частин 1,2 статті 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Таким чином суд вважає можливим задовольнити вимоги в цій частині, визначивши, що частки ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 у спільній сумісній власності квартирі АДРЕСА_1 , кожного окремо, становлять по 1/3 частині.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» (далі Лист № 24-753/0/4-13),, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Згідно п. 1 Листа № 24-753/0/4-13, обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

Вказане підтверджується також роз`ясненнями Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Так, на виконання ухвали суду приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кульбідою Н.М. надано копію спадкової справи № 13-2019, заведену 09.08.2019 року після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших спадкоємців після її смерті, крім ОСОБА_1 , згідно матеріалів спадкової справи, немає.

Частинами 3,4 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями206,207цьогоКодексу.

Згідно ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи наявність в матеріалах справи заяви відповідача про визнання позову, яка не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Згідно ч.1ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.355,368,370,1216,1218,1261,1268,1269,296 ЦК України, ст.ст.10,12,13,81,141,200,206,263,265 ЦПК України,суд, -

вирішив:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання часток в спільній сумісній власності- задовольнити.

Визначити, що частки ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_3 у спільній сумісній власності квартирі АДРЕСА_1 , загальною площею 50,8 кв.м., житловою площею 31,1 кв.м., кожного окремо, становлять по 1/3 частині цієї квартири.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 18 березня 2020 р.

Суддя: В. А. Папарига