Справа № 635/5552/19
Провадження №2/635/1097/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2020 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Назаренко О.В.

за участю секретаря судового засідання Літінської Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в сел. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О. про визнання недійсним договору купівлі продажу нежитлової будівлі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Глибоцька сільська рада Харківського району Харківської області звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О. про визнання недійсним договору купівлі продажу нежитлової будівлі від 12.11.2010, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О., зареєстрований у реєстрі за №1252, укладеним між ОСОБА_2 від імені якого діяв ОСОБА_3 щодо нежитлової будівлі (овочесховища) площею 266, 0 кв.м. по АДРЕСА_1 , який 19.12.2011 зареєстрований в КП "Харківське районне бюро технічної інвентаризації".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що укладений між ОСОБА_2 , від імені якого діяв за довіреністю ОСОБА_3 та ОСОБА_1 договір купівлі-продажу нерухомого майна від 12.11.2010 не відповідає вимогам ч.1,2,3 ст.203 ЦК України, його укладання направлено на незаконне заволодіння спадковим майном, спрямовано на порушення конституційних прав і свобод позивача, оскільки спірний договір укладено поза волею власника майна у зв`язку із його смертю. З урахуванням того, що після смерті ОСОБА_2 за отриманням спадщини спадкоємці у встановленому законом порядку не зверталися ,позивач, посилаючись на ст.1277 ЦК України та ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вважає, що у нього виникли підстави для звернення з вказаним позовом до суду про визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.11.2010.

Одночасно з позовною заявою до Харківського районного суду Харківської області від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому просить суд витребувати з Харківського обласного державного нотаріального архіву (61007,м. Харків, вул. Другої П`ятирічки, 18, код ЄДРПОУ-06717839) всі документи, що стали підставою для вчинення нотаріальної дії - Договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 12.11.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Рєзнік А.О.

10 жовтня 2019 року за наслідками повторного автоматизованого розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який був проведено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області № 01-02/88 від 10.10.2019 у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 19.09.2019 заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_4 та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 23.09.2019 № 05-05/119 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_4 », зазначена справа передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Назаренко О.В.

04.12.2019 від представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_5 надійшла заява в якій просить суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, вказуючи на те, що укладання договору купівлі-продажу нерухомого майна після смерті ОСОБА_2 обумовлене раніше взятими сім`єю Пономарьових зобов`язань щодо продажу нерухомого майна, в тому числі завчасним, фактичним отриманням коштів за вказане майно.

З посиланням на п.6 ч.1 ст.248 ЦК України відповідач наголошує, що укладання представником ОСОБА_3 , спірного договору купівлі-продажу від імені померлого ОСОБА_2 було вирішенням невідкладної справи, в тому числі з метою уникнення негативних наслідків, які б настали у разі порушення попередньої домовленості щодо продажу майна, взятих на себе ОСОБА_2 зобов`язань. Вказаний договір є дійсним, чинним та таким, що реально відбувся для кожної із його сторін, так як укладений за попередньої згоди ОСОБА_6 та доньки, як спадкоємцями за законом. По факту укладення договору купівлі-продажу спадкоємці претензій до жодної із сторін не мають, про що свідчать нотаріально засвідчені заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . В силу вимог закону спадкоємцями була прийнята спадщина, відчуджене нерухоме майно за договором купівлі-продажу не може вважатися відумерлою спадщиною у відповідності до ст.1277 ЦК України. З огляду на вказане, відповідач вважає, що позивачем не доведено належними доказами порушення його прав внаслідок укладання спірного договору купівлі-продажу.

До вказаної заяви відповідача було долучено завірені копії всіх документів, що стали підставою для вчинення нотаріальної дії - Договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 12.11.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Рєзнік А.О.

01.09.2020 судом відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів.

Представник позивача Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області, в судове засідання не прибув, однак через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не прибув, однак представником ОСОБА_5 через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, у задоволенні позовних вимог просить відмовити у повному обсязі.

Третя особа приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О.,неодноразово належним чином повідомлялась про час та місце розгляду справи, в судове засідання представник не з`явився.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками справи докази, суд встановив наступне.

На підставі Договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.11.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О. та зареєстрованого в реєстрі за №1252 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , остання набула у власність нежитлову будівлю (овочесховище).

Пунктом 3 Договору встановлено, що купівля-продаж нежитлової будівлі здійснено у визначеній грошовій сумі. Підписання цього договору свідчить, що його умови повністю відповідають волевиявленню сторін.

Продавець продає зазначену нежитлову будівлю, овочесховище з попередньої згоди дружини, посвідченої приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О., 10.04.2008 року за р.№1184.

Договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.11.2010 від імені власника майна ОСОБА_2 вчинено ОСОБА_3 на підставі нотаріальної довіреності від 10.04.2008 року, посвідченої приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Рєзнік А.О. та зареєстрованої в реєстрі за №1185.

Відповідно до копії Актового запису про смерть №32 від 29.09.2010 року ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 - помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач у позовній заяві, посилаючись на ч.4 ст.25, ст.202, п.1 ч.1 ст.248 ЦК України наголошував на тому, що правоздатність представника на вчинення від імені померлої особи правочину була припинена із смертю особи, яка видала довіреність у зв`язку із чим ОСОБА_3 при укладанні Договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.11.2010 не мав необхідного обсягу цивільної правоздатності, що на думку позивача, свідчить про невідповідність договору купівлі-продажу вимогам ч.1,2,3 ст.203 ЦК України. Враховуючи ту обставину, що після смерті ОСОБА_2 за отриманням спадщини спадкоємці у встановленому законом порядку не зверталися, у позивача, відповідно до ст.1277 ЦК України та ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виникли підстави для звернення з вказаним позовом до суду про визнання недійсним Договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 12.11.2010.

Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч.1 ст.60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Згідно із ч.3 ст. 203 Цивільного кодексу України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Згідно зі ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ст. 216 ЦК України визначає, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Відповідно до ст. 237 Цивільного кодексу України, представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 244 Цивільного кодексу України, представництво, яке ґрунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

За наслідком дослідження матеріалів справи вбачається, що на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 10.04.2008 року від імені ОСОБА_2 ОСОБА_3 було уповноважено на продаж нежитлової будівлі овочесховища.

Згідно зі ст. 248 Цивільного кодексу України, представництво за довіреністю припиняється у разі, зокрема - смерті особи, яка видала довіреність.

У разі смерті особи, яка видала довіреність, представник зберігає своє повноваження за довіреністю для ведення невідкладних справ або таких дій, невиконання яких може призвести до виникнення збитків.

Згідно з поясненнями відповідача, після смерті ОСОБА_2 укладення представником ОСОБА_3 від його імені договору купівлі-продажу є вирішенням невідкладної справи, оскільки такі дії були направлені на виконання взятих сім`єю ОСОБА_2 договірних зобов`язань щодо продажу нерухомого, в тому числі із завчасним, фактичним отриманням від Покупця коштів за вказане майно. На момент смерті ОСОБА_2 27.09.2010 останній мав законну дружину та дітей, які проживали з ним за адресою : АДРЕСА_2 , які у відповідності до ст.1261 ЦК України є спадкоємцями за законом першої черги.

В матеріалах справи міститься копія нотаріально посвідченої заяви ОСОБА_6 від 10.04.2008, за якою остання, у відповідності до ст.60, 65 СК України надає згоду своєму чоловіку ОСОБА_2 на продаж нежитлової будівлі овочесховища за адресою АДРЕСА_1 . Крім цього, відповідно до заяви, яка була посвідчена 25.07.2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Козиревою-Кравченко Ж.В., ОСОБА_7 , яка є донькою померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 зазначено, що за фактами укладення договору купівлі-продажу претензій ні до кого не має.

Згідно положення ст. 1277 ЦК України, на яку посилається Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Таким чином, законом регулюється особливий порядок набуття права власності на спадкове майно територіальною громадою на підставі рішення суду. Значення інституту відумерлої спадщини полягає в усуненні безхазяйності об`єктів спадкування, збереження їх в цивільному обороті, а також захисті інтересів кредиторів.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження вчинення ним будь-яких дій, спрямованих на визнання спадщини відумерлою, що могли б свідчити про наявність у нього реального законного інтересу у майні, що таку спадщину становить. До суду за визнанням спадщини відумерлою позивач не звертався. Вказане зумовлює висновок суду про те, що позивачем не доведено, що внаслідок укладання Договору купівлі-продажу нерухомого майна від 12.11.2010 були порушені його права чи охоронювані законом інтереси, що є підставою для відмови в позові.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з положень ЦПК України, відповідно до якої, у разі відмови у задоволенні позовних вимог судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 81, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

у задоволенні позовних вимог Глибоцької сільської ради Харківського району Харківської області про визнання недійсним договору купівлі продажу нежитлової будівлі від 12.11.2010, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Рєзнік А.О., зареєстрований у реєстрі за №1252, укладеним між ОСОБА_2 від імені якого діяв ОСОБА_3 щодо нежитлової будівлі (овочесховища) площею 266, 0 кв.м. по АДРЕСА_1 , який 19.12.2011 зареєстрований в КП "Харківське районне бюро технічної інвентаризації" відмовити.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - Глибоцька сільська рада Харківського району Харківської області (), місцезнаходження - с. Глибоке Харківського району Харківської області, вул. Миру, 1.

Відповідач ОСОБА_1 , АДРЕСА_3

Третя особа - Приватний нотаріус Харківського районного округу Харківської області Рєзнік Анастасія Олегівна вул. Асхарова,13 м. Харків 61024, свідоцтво №3579.

Повне судове рішення складено 01 жовтня 2020 року.

Суддя О.В.Назаренко