Провадження № 2/201/1051/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

16 березня 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі : головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

19.11.2019р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 про розірвання шлюбу (а.с.№3-5).

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 22.11.2019р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи призначено у підготовче засідання (а.с.№22).

Підготовче засідання у справі проведено 23.01.2020р. відповідно до вимог ст. 197 ЦПК України (а.с.№31).

Позивачка в обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вони з відповідачем зареєстрували шлюб 24.07.2009р. у Індустріальному відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 417. Від даного шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сімейні стосунки остаточно припинені між сторонами з причин вчинення відповідачем фізичного та психічного насильства щодо позивачки та їхніх спільних дітей, через що позивачка та її діти живуть у страху та побоюваннях за власне життя. Відповідач страждає на психічні захворювання, вже неодноразово перебував у шлюбі та погрожував своїм колишнім дружинам розправою. Відповідач постійно вживає спирті напої, перестав утримувати родину та не приймає участі у вихованні дітей. Сторони припинили усі сімейні стосунки. Діти залишаються проживати з матір`ю. Позивачка вважає, що родина розпалася остаточно та не може бути відновлена. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_5 .

Позивачка у судове засідання 16.03.2020р. надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, шлюб розірвати та винести по справі заочне рішення, розглянувши справу за її відсутності та без фіксування процесу технічними засобами. Також у своїй заяві позивачка зазначила, що шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинила з 11.10.2019р. (а.с.№44).

Відповідач в підготовче засідання, яке було призначено на 23.01.2020р. і в судові засідання на 25.02.2020р. та 16.03.2020р. тричі поспіль не з`явився, про дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом направлення судових повісток за останнім відомим місцем перебування та останнім місцем реєстрації, яке зазначено у відповіді ВОМІ ГУ ДМС України в Дніпропетровській області від 05.12.2019р.(а.с. №26, 23, 32, 38) та особистого отримання 19.12.2019р. та 26.02.2020р. (а.с. № 23, 24, 41,41зв.,42).

Крім того, про дату підготовчого засідання 23.01.2020р. та про дату судового засідання на 25.02.2020р., відповідач повідомлявся шляхом надіслання SMS-повідомлення, про що матеріали справи містять довідки про доставку SMS-повідомлення (а.с.№28,36) та шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України про виклик відповідача у судові засідання на 25.02.2020р. та 16.03.2020р. (а.с. № 35, 41).

Отже відповідач вважається таким, що повідомлений належним чином про дати розгляду справи і про причини неявки суд не сповістив, так само, як і не надав відзив на позовну заяву.

Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України, при розгляді справи про розірвання шлюбу, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що 24.07.2009р. сторони зареєстрували шлюб в Індустріальному відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 417 (а.с.№6).

Від даного шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. №7, 8).

Позивачка по тексту позову до суду зазначила, що спільне життя сторін не склалося через вчинення відповідачем фізичного та психічного насильства щодо позивачки та їхніх спільних дітей, про що свідчать докази звернення позивачки до органів поліції, а саме протокол про адміністративне правопорушення серії АП Р18№ НОМЕР_1 від 26.06.2019р. (а.с. №9), постанова АПО18№804551 по справі про адміністративне правопорушення від 26.06.2019р. та заява про вчинення адміністративного правопорушення, що передбачене ч. 1 ст 173-2 КУпАП вх.№Л-1451 від 30.09.2019р. (а.с. № 11). Також зі слів позивачки причиною припинення шлюбу було те, що відповідач зловживає спиртними напоями, перестав утримувати родину та не приймає участі у вихованні дітей. Позивачка по тексту позовної заяви від 31.10.2019р. та заяви до суду від 16.03.2020р. зазначала, що вони з відповідачем припинили шлюбно-сімейні відносини з 11.10.2019р., між сторонами з цього часу припинені усі сімейні відносини, діти проживають разом із матір`ю. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки та її дітей

З огляду на вищевикладене і приймаючи до уваги те, що шлюбні відносини між сторонами по справі зі слів позивачки припинені з 11.10.2019р. і з цього часу більше не відновлювалися, відповідач цих обставин та періоду не спростував (отримавши 19.12.2019р. особисто копію позову та судову повістку а.с. № 23, 24), позивачка від позову не відмовилася, відповідач не надав заперечень проти розірвання шлюбу, то суд дійшов висновку про те, що родина сторін розпалася остаточно, її відновлення бути не може, і шлюб підлягає розірванню.

Обговорюючи питання розподілу судових витрат на підставі ст.141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки понесені при подачі позову судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.(а.с.№2).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 113, ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, ч. 4 ст. 223, ч.2 ст. 247, ст.ст. 259, 263-265, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 24.07.2009р. у Індустріальному відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції під актовим записом № 417, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , які мають двох малолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки ОСОБА_1 залишити « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп.

У відповідності до вимог ч. 2 ст.115 СК України копію рішення суду про розірвання шлюбу надіслати на адресу Соборного районного у м. Дніпрі відділу ДРАЦС Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 289 ЦПК України, а саме заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Ткаченко Н.В.