УХВАЛА

28 вересня 2020 року м. Кропивницький

справа № 404/3429/18

провадження № 22-ц/4809/1442/20

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Агромонтаж» Акціонерного товариства закритого типу «Кіровоградбудматеріали», директора Дочірнього підприємства «Агромонтаж» Акціонерного товариства закритого типу «Кіровоградбудматеріали», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язати вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, згідно з якою скаржник просив скасувати судове рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року у даній справі повністю і ухвалити нове рішення або змінити рішення відповідно до позовних вимог.

Апеляційним судом з`ясовано, що ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року закрито провадження у справі в частині вимоги позивача про зобов`язання Дочірнього підприємства «Агромонтаж» Акціонерного товариства закритого типу «Кіровоградбудматеріали» (далі - ДП «Агромонтаж» АТЗТ «Кіровоградбудматеріали») видати ОСОБА_1 довідку про заробітну плату (грошове забезпечення), одержану особою за роботу (службу) в зоні відчуження у 1986-1990 роках, форма якої затверджена наказом Міністерства соціальної політики України № 536 від 03 вересня 2012 року, а також завірених належним чином копій первинних документів, які її підтверджують. У цьому ж судовому засіданні 07 липня 2020 року судом першої інстанції було відмовлено у задоволенні позовної вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності директора ДП «Агромонтаж» АТЗТ «Кіровоградбудматеріали» Вассалатій Вікторії Вікторівни , яка полягає у ненаданні довідки про заробітну плату (грошове забезпечення), одержану особою за роботу (службу) в зоні відчуження у 1986-1990 роках, а також первинних документів, які її підтверджують, про що ухвалено відповідне рішення.

Відповідно до ухвали Кропивницького апеляційного суду від 07 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на судове рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року залишено без руху; запропоновано скаржнику у десятиденний термін з дня отримання копії ухвали надати до Кропивницького апеляційного суду: виправлену (уточнену) апеляційну скаргу, в якій вказати: 1) адресу відповідача- директора Дочірнього підприємства «Агромонтаж» Акціонерного товариства закритого типу «Кіровоградбудматеріали»; 2) вид судового рішення, яке оскаржується; копії виправленої (уточненої) апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи; у разі оскарження ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року - обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження; докази сплати судового збору у розмірі 352,40 грн. у випадку оскарження ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року, у розмірі 1 057,20 грн. у випадку оскарження рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року або належні докази на підтвердження наявності підстав звільнення від сплати судового збору.

16 вересня 2020 року, тобто в межах визначеного апеляційним судом строку, скаржником подано до суду дві апеляційні скарги: апеляційну скаргу на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року та апеляційну скаргу на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року з примірниками відповідно до кількості учасників справи. На виконання вимог процесуального закону щодо форми та змісту апеляційної скарги, скаржником у скаргах зазначено адресу відповідача - директора Дочірнього підприємства «Агромонтаж» Акціонерного товариства закритого типу «Кіровоградбудматеріали».

Разом з тим, вимоги ухвали апеляційного суду від 07 вересня 2020 року скаржником виконано лише частково.

Так, у випадку оскарження ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року скаржнику необхідно було подати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Разом з апеляційною скаргою на ухвалу суду першої інстанції у даній справі скаржником подано заяву про поновлення строку на подання апеляційної скарги. Пропуск визначеного процесуальним законом строку на апеляційне оскарження мотивовано тим, що судове відправлення не було своєчасно вручене скаржнику установою поштового зв`язку.

Такі доводи скаржника апеляційний суд вважає необґрунтованими. З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала була проголошена у повному обсязі у судовому засіданні 07 липня 2020 року і цього ж дня копія процесуального документа була отримана представником позивача, що підтверджується його підписом на розписці відповідного змісту (а.с. 216).

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч.1 ст. 64, ч. 5 ст.130 ЦПК України).

Враховуючи наведене, за аналогією закону слід вважати, що отримання копії оскаржуваної ухвали представником позивача є свідченням того, що копія оскаржуваного документа отримана і самим позивачем.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13), вказавши, зокрема, що хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (принцип правової визначеності).

Згідно з ч.1 ст.127 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Апеляційний суд зауважує, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Оскільки наведені скаржником у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції від 07 липня 2020 року у даній справі не є поважними у розумінні процесуального закону, у апеляційного суду наразі відсутні підстави для задоволення такої заяви.

Крім того, ухвалою від 07 вересня 2020 року скаржнику було запропоновано сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на судове рішення в порядку та у розмірі, визначеними законом, або ж надати належні докази на підтвердження наявності підстав звільнення від сплати судового збору.

Апеляційним судом було взято до уваги, що разом з апеляційною скаргою позивачем подано заяву про звільнення його від сплати судового збору, мотивовану скрутним матеріальним становищем. До заяви додано довідку про доходи від 13 липня 2020 року №5720 1185 1777 6714 про те, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні ПФУ в Кіровоградській області (м. Кропивницький) і отримує пенсію за віком, яка за період з січня 2020 року по червень 2020 року включно склала 13 205,43 грн. (а.с. 229).

Апеляційним судом роз`яснено скаржнику, що оскільки пенсія за віком може бути не єдиним джерелом доходу, належним доказом на підтвердження майнового стану сторони, крім довідки про розмір пенсійного забезпечення, може бути, зокрема, довідка (відомості) про доходи, надана органом ДПС України. Також було акцентовано увагу скаржника на тому, що відповідно до вимог чинного законодавства до суду мають бути подані докази, які підтверджують дохід особи за попередній календарний рік.

Однак, ОСОБА_1 знову подано до суду заяву про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційних скарг у справі, а також довідку про доходи від 13 липня 2020 року №5720 1185 1777 6714, оцінка якої, як письмового доказу, вже була надана апеляційним судом.

Отже, належних доказів на підтвердження наявності визначених законом підстав звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у справі скаржником не надано.

Варто зауважити, що в частині вирішення заявленого скаржником клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційних скарг у даній справі апеляційний суд керується також практикою Верховного Суду із зазначеного питання. Так, 04 вересня 2020 року, задовольняючи клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі № 761/29451/17 на підставі ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду виходив з того, що розмір визначеного законом судового збору за подання касаційної скарги є більшим 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік. До таких висновків касаційний суд дійшов на підставі наданих скаржником доказів, а саме: копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2019 рік та копії довідки про суму отриманої пенсії за віком з січня 2019 року по грудень 2019 року.

Враховуючи часткове виконання скаржником вимог ухвали апеляційного суду від 07 вересня 2020 року у встановлений судом строк, що свідчить про намір ОСОБА_1 реалізувати своє процесуальне право на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції у даній справі, на підставі ч. 2 ст. 127 ЦПК України апеляційний суд за власною ініціативою продовжує скаржнику процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 127, 260, 261, 354, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити ОСОБА_1 строк на виконання вимог ухвали Кропивницького апеляційного суду від 07 вересня 2020 року на десять днів з дня отримання копії зазначеної ухвали.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року у даній справі залишити без руху.

Скаржнику, в межах встановленого судом строку, надати до апеляційного суду:

- відповідно до кількості учасників справи заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, у якій навести поважні причини пропуску строку; належні докази на підтвердження таких свої доводів;

- докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07 липня 2020 року у розмірі 352,40 грн. або належні докази на підтвердження наявності підстав звільнення від сплати судового збору.

Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У разі невиконання скаржником у встановлений строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику.

У випадку, коли вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л. М. Дьомич