Справа № 185/9884/19
Провадження № 2/185/1059/20
У Х В А Л А

11 березня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Зінченко А.С., за участю секретаря с/з Кучеренко Ю.М., представника позивача адвоката Гузєва І.Г., представника відповідача адвоката Скиба О.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу ЄУ № 185/9884/19 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи на виробництві,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Гузєв Ігор Григорович звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди завданої смертю особи на виробництві.

В судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про призначення по справі судово-психіатричної експертизи, на вирішення якої просить поставити питання: чи відбулися змін психічного стану ОСОБА_1 в результаті нещасного випадку з його сином, що стався на виробництві, якщо зміни відбулись, то які саме і який характер вони носять тимчасовий чи постійний, чи призвели вони до такого рівня розладу її психічного стану, які б свідчили про наявність факту моральної шкоди? (а.с. 101-102).

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти призначення експертизи, надав письмові заперечення, зазначив що призначення саме судово-психіатричної експертизи не є необхідним в даній справі урахування предмету спору та доказування, так як даний спір про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю сина позивача на виробництві, крім того ОСОБА_1 на дає своєї згоди на проведення такої експертизи, яка є обов`язковою, послався на практику Верховного Суду та ЄСПЛ.

Представник позивача просить призначити по справі судово-психіатричну експертизу з посиланням на ст. 105 ЦПК України, яка передбачає обов`язкове призначення експертизи якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Відповідно до п. 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України

від 08 травня 2018 року № 865, предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Пунктом 16 зазначеного порядку встановлено, що у разі надходження документів, що містять інформацію про стан здоров`я особи, щодо якої призначено СПЕ, факти її звернення за медичною допомогою, її діагноз, інтимну і сімейну сторони життя, а також інші відомості, одержані під час її медичного обстеження, експерт зобов`язаний запросити у органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), згоду цієї особи на використання зазначеної інформації.

Відповідно до ст. 23 ЦК України моральна шкода є громадсько-етичною категорією, яка оцінюється громадянським суспільством за нормами моралі, через створені суспільством громадські організації. Моральна шкода втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб (Пункт 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.95 № 4).

Моральна шкода полягає:

1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я;

2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів;

3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна;

4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Ч. 2 ст. 102 ЦПК України передбачено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Ч. 1 ст. 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Завданням суду є встановлення питання чи є ситуація, яка пов`язана зі смертю сина позивача на виробництві, травмувальною для позивача, чи поніс позивач душевні страждання, та визначення розміру моральної шкоди, що спричинена смертю, у разі її наявності, з урахуванням справедливості та розумності щодо відповідача, до якого заявлені позовні вимоги про стягнення моральної шкоди.

З урахування зазначених вище норм права, визначення представником відповідача моральної шкоди, як негативні зміни саме у психічному стані особи, є помилковим.

Тобто, з урахуванням предмету спору, у даній справі не є необхідністю, та предметом доказування, встановлення саме психічного стану особи, та відповідно призначення саме судово-психіатричної експертизи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 102,103,104,105,260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про призначення по справі судово-психіатричної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб - адресою:http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя А. С. Зінченко