У Х В А Л А

24.09.2020 Справа №607/15983/20

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Сташків Надія Михайлівна, розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про зобов`язання привести квартиру до попереднього стану, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 22 вересня 2020 року подав до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про зобов`язання відповідача за свій рахунок привести квартиру АДРЕСА_1 до попереднього стану, який існував до її самовільної реконструкції, шляхом демонтажу бетонної плити, за рахунок якої розширено балкон квартири.

Одночасно з позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову шляхом заборони відповідачу вчиняти будь-які дії, пов`язані з реконструкцією квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, в частині розширення балкона.

Необхідність вжиття заходів забезпечення позову позивач обґрунтовує тим, що, зважаючи на предмет і підставу позову та докази, якими він обгрунтовується, відповідач може продовжити самовільну реконструкцію належної йому квартири в частині розширення балкону, що може істотно ускладнити та унеможливити виконання рішення суду, а також ефективний захист та поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Розгляд заяви здійснено судом у строки, визначені ч. 1 ст. 153 ЦПК України, в порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання, що відповідає вимогам ч. 13 ст. 7 та ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд приходить до таких висновків.

Як слідує з викладених у позовній заяві обставин, відповідач, будучи власником квартири АДРЕСА_1 , яка є суміжною з квартирою позивача, розташована в сусідньому під`їзді, але на рівні одного поверху, виконав будівельні роботи, а саме розширив балконну плиту, без отримання в органі архбудконтролю дозвільних документів, причому будинок відноситься до пам`ятки містобудування та архітектури місцевого значення. Позивач стверджує, що проведена відповідачем реконструкція квартири з розширенням балкону є самовільною, тобто без дозволу, виданого в установленому порядку, що істотно порушує його права як співвласника багатоквартирного житлового будинку та власника суміжної квартири.

На обгрунтування позову, зокрема на підтвердження наявності зазначених порушень позивач долучив до позовної заяви копію листа відділу ДАБК Тернопільської міської ради від 16.09.2020р., з якого вбачається, що комісією, яка створена з метою виявлення та запобігання незаконної забудови міста Тернополя, встановлено, що: власником квартири АДРЕСА_1 виконано будівельні роботи, а саме розширено балконну плиту без отриманих в органі архбудконтролю дозвільних документів; у телефонному режимі ОСОБА_2 повідомив, що 27.07.2020р. з`явиться до відділу та надасть усі необхідні дозвільні документи, однак до 30.07.2020р. до відділу не з`явився; відділом дозвільні документи на розширення балкону не видавались та не реєструвались; будинок АДРЕСА_2 відноситься до пам`ятки містобудування та архітектури місцевого значення. Також позивачем долучені фотографії з зображенням фрагменту будинку із балконною плитою під одним із вікон.

Частиною 2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

При цьому, сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених ст. 81 ЦПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення чи неможливості його виконання без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Позивач, обгрунтовуючи наявність підстав вжиття заходів забезпечення позову, посилається на те, що зважаючи на предмет і підставу позову та докази, якими він обгрунтовується, відповідач може продовжити самовільну реконструкцію належної йому квартири в частині розширення балкону, що може істотно ускладнити та унеможливити виконання рішення суду, а також ефективний захист та поновлення порушених прав позивача.

Однак, із долучених до позовної заяви доказів, зокрема, ні з листа відділу ДАБК Тернопільської міської ради від 16.09.2020р., ні з фотографій, не вбачається, що відповідач має намір здійснювати подальші роботи, спрямовані на розширеня балкону.

Позовними вимогами відповідно до прохальної частини позовної заяви є: «зобов`язати ОСОБА_2 за свій рахунок привести квартиру АДРЕСА_1 до попереднього стану, який існував до її самовільної реконструкції, шляхом демонтажу бетонної плити, за рахунок якого розширено балкон квартири».

Жодних доказів, окрім як припущень позивача, про те, що відповідача «може продовжити самовільну реконструкцію належної йому квартири в частині розширення балкону» суду не надано.

Відтак, підстав вважати, що виконання можливого рішення про задоволення позову в межах заявлених позовних вимог та ефективний захист позивача буде утрудненим або неможливим, суд не вбачає.

З огляду на викладене, беручи до уваги, що позивачем не доведено існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду та ефективний захист його прав у разі невжиття заходів забезпечення позову, суд вважає, що в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 149-153, , 260 261, 353 355, п.п. 15.5 п. 15 Розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про зобов`язання привести квартиру до попереднього стану відмовити.

Ухвала набираєзаконної сили негайно після її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Головуючий суддяН. М. Сташків