У Х В А Л А

Іменем України

18 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., розглянувши заяву представника заявника-адвоката Скрябіна Олексія Миколайовича про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся представник заявника -адвокат Скрябін Олексій Миколайович про виправлення описки в рішенні суду.

Представник заявника-адвокат Скрябін Олексій Миколайович заяву про виправлення описки обґрунтовує тим, що прізвище, ім`я, по батькові в рішенні суду повинні відображатися, як у документах свідоцтва про шлюб, тобто в називному відмінку.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 21.07.2020 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 25 серпня 1996 року, Відділом реєстрації актів громадського стану Львівського міськвиконкому, актовий запис № 1429 розірвано.

Згідно зі статтею 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22.02.2017), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже, аналізуючи приписи зазначених законів України, дослідивши заяву про виправлення описки, матеріали справи, суд не знаходить підстав для виправлення описки в рішенні суду, оскільки під час складання рішення суду по справі 754/10460/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, судом застосовувались чинні правила правопису відмінювання прізвищ, імен та по батькові в українській мові, а тому суд вважає заяву про виправлення описки не обґрунтованою та такою, яка не підлягає виправленню.

Тому, заява не підлягає задоволенню, так як зазначене представником заявника не є опискою.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявника-адвоката Скрябіна Олексія Миколайовича про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення через Деснянський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 18 вересня 2020 року.

Суддя В.В. Бабко