У х в а л а

13 квітня 2020 року

м. Київ

справа № 372/217/19

провадження № 61-6361 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання спільної сумісної власності та поділ спільного майна,

В с т а н о в и в:

01 квітня 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Натомість у матеріалах даної касаційної скарги міститься клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

У вищевказаному клопотанні ОСОБА_1 як на підставу звільнення від оплати судового збору посилається на те, що вона має на утриманні двох малолітніх дітей та є безробітною, а тому не має матеріальної змоги здійснити оплату судового збору.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Однак, до касаційної скарги ОСОБА_1 не додано документів, які містять інформацію про розміри або відсутність у неї доходів за попередній календарний рік, що відповідно унеможливлює встановлення судом обґрунтованості заявленого нею клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги з тих підстав, що сума судового збору, яка підлягає оплаті, перевищує 5 відсотків від доходів заявника за попередній календарний рік.

При цьому, надана заявником довідка про огляд її лікарем від 16 березня 2020 року також не містить жодних відомостей про матеріальний стан ОСОБА_1 , зокрема про її доходи за попередній календарний рік.

Отже, слід відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від оплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1 921,00 грн.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі подання позовної заяви одночасно майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується за ставками щодо вимог майнового та немайнового характеру.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У відповідності до касаційної скарги, ОСОБА_1 оскаржує рішення суду апеляційної інстанції, яким відмовлено у задоволенні немайнової вимоги (встановлення факту проживання однією сім`єю), а тому заявник, за подання даної касаційної скарги, має надати докази оплати судового збору, з урахуванням даної немайнової вимоги, у розмірі 1 536,80 грн.

Також, ОСОБА_1 оскаржує рішення суду апеляційної інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог майнового характеру (визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 2/3 частини спірної квартири). Однак, із матеріалів касаційного провадження не вбачається вартість даної частини спірного майна, тому суд не має можливості перевірити розмір судового збору, який підлягає сплаті, відповідно до Закону України «Про судовий збір», щодо оскарження рішення суду в частині вирішення відповідних майнових вимог позивача.

Таким чином, ОСОБА_1 , за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року, слід надати докази на підтвердження оплати судового збору, в частини немайнової вимоги у сумі 1 536,80 грн, та докази на підтвердження оплати судового збору, в частині оспорюваних майнових вимог, суму якого необхідно самостійно розрахувати, виходячи із вартості відповідної частини спірного майна та згідно вимог Закону України «Про судовий збір», і на підтвердження надати до суду докази його вартості.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням їй можливості усунути вищевказані недоліки.

На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 02 березня 2020 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 22 травня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко