ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 541/2067/19 Номер провадження 22-ц/814/700/20Головуючий у 1-й інстанції Куцин В. М. Доповідач ап. інст. Хіль Л. М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі:

Головуючого судді: Хіль Л.М.,

Суддів: Гальонкіна С.А., Кузнєцової О.Ю.

Секретар: Мисечко А.І.

За участю: заявника - ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 грудня 2019 року постановлену під головуванням судді Куцин В.М.

по справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи Приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Пазинич Руслан Вікторович, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до місцевого суду з вказаною заявою, в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , була рідною сестрою його матері ОСОБА_3 дошлюбне прізвище ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а йому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 по ступені родинних відносин являлась рідною тіткою. Витребувати із Миргородського міськрайонного відділу ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області, актовий запис про смерть його рідної тітки ОСОБА_2 , витребувати із ГТУЮ у Полтавській області Державний нотаріальний архів, заповіт, який ОСОБА_2 написала на його ім`я. Призупинити оформлення та видачу свідоцтва права на спадщину після померлої ОСОБА_2 у зв`язку із його зверненням до суду для збирання в повному обсязі всіх доказів і документів.

В обґрунтування заяви вказував, що він є рідним племінником ОСОБА_2 , яка була рідною сестрою його матері ОСОБА_5 . Також вказував, що його тітка склала на нього заповіт, але документи які б підтверджували даний факт, зникли. Також відсутня можливість у нього підтвердити їх родинні відносини іншим шляхом, крім судового.

Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 грудня 2019 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин із ОСОБА_2 залишено без розгляду та роз`яснено заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Не погодившись із вказаною ухвалою, її в апеляційному порядку оскаржив ОСОБА_1 , посилаючись на порушення місцевим судом норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги вказував, що суд першої інстанції не повністю з`ясував обставини, що мають значення для справи, а висновки суду не відповідають обставинам справи та документально не підтверджені.

Стосовно неявки в судове засідання апелянт зазначає, що за цей період він переніс операцію та не дивлячись на хворобу та тяжкість в пересуванні він своєчасно повідомляв суд про перенесення розгляду справи.

З урахуванням викладеного просив скасувати ухвалу Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 грудня 2019 року, справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційний суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали місцевого суду у межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що встановлення факту родинних відносин між заявником та померлою ОСОБА_2 необхідно заявнику для реалізації його права на отримання спадщини після її смерті за наявності інших спадкоємців , а також суд посилався на те, що заявник повторно не з`явився в судове засідання.

Матеріалами справи встановлено, що згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Миргородським міськрайонним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській 18 лютого 2019 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Миргород, про що 18 лютого 2019 року складено відповідний актовий запис №98 (а.с.38).

Заявником ставиться питання про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , була рідною сестрою його матері ОСОБА_5 , а йому являлася рідною тіткою.

Як видно із заяви, ОСОБА_1 претендує на спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Заявник 17 лютого 2019 року звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом.

Разом з тим, судом встановлено, що окрім ОСОБА_1 , який претендує на спадщину як спадкоємець за законом, заяви про прийняття спадщини подали ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , а ІНФОРМАЦІЯ_6 2019 року після смерті ОСОБА_2 , була заведена спадкова справа (а.с. 32)

Згідно частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду(частина четверта статті 315 ЦПК України).

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Для розгляду справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте, не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому, закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів.

У разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Постановляючи ухвалу, суд встановив, що зі змісту заяви та доданих матеріалів, вбачається, що встановлення факту родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 необхідно йому для реалізації його права на отримання спадщини після її смерті, а тому є спір про право. Висновки суду не ґрунтуються на матеріалах справи, є не підтвердженими.

Маючи інформацію про наявність інших спадкоємців, справа розглянута у відсутність заявника, не залучені до розгляду справи інші спадкоємці, а тому не вбачається спір про право, а лише бажання особи прийняти спадщину.

Оскільки ухвала суду першої інстанції прийнята з порушенням норм процесуального права, апеляційний суд у складі колегії суддів приходить до висновку про її скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги стосовно неявки в судове засідання, де апелянт посилається на хворобу та тяжкість в пересуванні не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджені належними доказами.

Керуючись ст. 374, ст. 379, ст.ст. 381 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 грудня 2019 року скасувати.

Цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи Приватний нотаріус Миргородського районного нотаріального округу Пазинич Руслан Вікторович направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий: Л.М. Хіль

Судді: С.А. Гальонкін

О.Ю. Кузнєцова