ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року

м. Харків

справа № 619/245/16-ц

провадження № 22-ц/818/3533/20

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого Хорошевського О.М.

суддів Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

за участю секретаря Пузікової Ю.С.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач Солоницівська селищна рада Дергачівського району Харківської області,

треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 03 березня 2016 року, постановлене суддею Нечипоренко І.М., у справі за позовом ОСОБА_1 до Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, третя особа ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

УСТАНОВИВ:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що його батьками були ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкове майно після смерті його матері складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані на території Дергачівського району Харківської області. Він приїздив до Дергачівської державної нотаріальної контори 05.01.2016 року з метою подання заяви про прийняття спадщини. Прийом в нотаріальній конторі не вівся у зв`зку зі святами, однак по приїзду 11.01.2016 року знову прийому не було у зв`язку з вихідним днем. 12.01.2016 року йому повідомили, що він пропустив строк на прийняття спадщини (2 дні) тому він звернувся до суду.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 03 березня 2016 року позовні вимоги задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить рішення суду скасувати повністю яке постановлене з порушенням її прав та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Скарга містить посилання на те, жодних копій позовної заяви їй не було вручено. Заява, яка знаходиться в матеріалах справи начебто від її імені, написана не нею, і тому вона наполягає на скасуванні даного рішення, тому як не згодна на встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачу. Вона не надавала своєї згоди тому дане рішення не може бути законним та обґрунтованим.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 ОСОБА_6 просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а пеляційну скаргу без задоволення.

Перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючі позовні вимоги суд першої інстанції виходив з поважності причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини, що пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цієї дії.

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 являється сином ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження.

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що маються копії свідоцтва про смерть.

Згідно повідомлення Дергачівської державної нотаріальної контори від 23.02.2016 року вих. №309/01-16 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 згідно перевірених алфавітних книг обліку спадкових справ з дня смерті та по теперішній час до Дергачівської державної нотаріальної контори в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилась, а також згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи ті видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №43042348 від 23.02.2016 року від Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №43042368 від 23.02.2016 року за вказаними параметрами у Спадковому реєстрі інформація відсутня Свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 10 січня 2016 року, до нотаріуса він звернувся 12 січня 2016 року, у зв`язку із вихідними днями, пов`язаними зі святкуванням новорічних свят та не можливості у зазначений термін подати заяву до нотаріальної контори. З позовом до суду ОСОБА_1 звернувся 19 січня 2016 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції достатньо в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи сторін і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджені належними та допустимими доказами.

Що стосується доводів апеляційної скарги про необізнаність розгляду справи та що заява подана не особисто ОСОБА_3 судова колегія до уваги не бере, оскільки ці доводи спростовуються матеріалами справи.

В матеріалах справи на а.с. 32 міститься заява від ОСОБА_3 , в якій вона зазначає, що не заперечує проти визначення ОСОБА_3 строку для прийняття спадщини та просить розглядати справу за її відсутності.

Підпис та особу ОСОБА_3 на зазначеній заяві встановлено суддею на підставі паспорта НОМЕР_1 від 16.04.99р.

Оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують судова колегія не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Крім того, судова колегії зазначає, що ОСОБА_3 подала до суду апеляційної інстанції заяву про відкладення розгляду справи через введення карантину, без зазначення конкретної причини, яка перешкоджає їй з`явитися у судове засідання або взяти участь у ньому на відстані в режимі відеоконференції, що є недопустимим зловживанням процесуальним правом з метою затягування розгляду справи на участь, тому відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів відповідно до ст. 2 ЦПК України розглянула справу за її відсутністю.

Згідно ст. 375 ЦПК підставами для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 , 376, 381-384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 03 березня 2016 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий О.М. Хорошевський

Судді: І.В. Бурлака

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 25.09.2020.