Ухвала

29 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 623/1242/20

провадження № 61-14120ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 13 квітня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Касаційного цивільного суду про стягнення збитку завданого органом державної влади,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 10 000 грн.

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області ухвалою від 13 квітня 2020 року, залишеною без змін постановою Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року, відмовив у відкритті провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 186 ЦПК України.

18 вересня 2020 року ОСОБА_1 подав засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 13 квітня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року у вищевказаній справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона викладена російською мовою.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, касаційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Крім цього, в прохальній частині касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 квітня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року, однак, як вбачається з тексту касаційної скарги заявник оскаржує ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 13 квітня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року, а тому заявнику слід уточнити, які саме судові рішення ним оскаржуються.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно надати до суду касаційної інстанції касаційну скаргу, викладену державною мовою, в якій уточнити прохальну частини касаційної скарги, а також надати її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 13 квітня 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 08 вересня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев