Провадження № 2/537/242/2020
Справа № 537/5219/19
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.03.2020 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді - Хіневича В.І., за участю секретаря судового засідання - Гавриш А.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради, про визнання права власності в порядку спадкування, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Кременчуцької міської ради, відповідно до якого прохала суд ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності в порядку спадкування після померлих батьків - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та сина - ОСОБА_4 , а саме: право власності на 1/4 частку після кожного з спадкодавців, на квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що квартира в якій мешкали її мати ОСОБА_3 , батько ОСОБА_2 , вона та її син ОСОБА_4 , по АДРЕСА_2 , була приватизована в рівних частках по 1/4 частки кожному згідно свідоцтва про право на житло, виданого УЖКГ адміністрації міської Ради народних депутатів 31 грудня 1993 року.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_3 . В подальшому ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її син ОСОБА_4 . Після його смерті вона звернулась до державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про вступ до спадщини, на що останній надав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначено, що не встановлено склад спадкового майна після померлого, тобто не визначена частка.

Ухвалою суду від 27.01.2020 року до участі у розгляді даної справи судом було залучено Другу Кременчуцьку державну нотаріальну контору ГТУЮ у Полтавській області в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

В судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву, відповідно до якої, прохає розгляд справи проводити без її участі, прохає позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений, направив клопотання про розгляд справи за відсутності його представника.

Третя особа в судове засідання свого представника не направила, направила клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника, при вирішення спору покладаються на розсуд суду.

Враховуючи наявність заяв від учасників справи, суд вирішив на підставі ст. 247 ЦПК України провести розгляд справи без фіксації технічними засобами.

Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, на які сторони посилалися, як на підставу своїх вимог та заперечень приходить до наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло виданого 31.12.1993 року згідно з розпорядженням від 31.12.1993 року №2979/1 Управлінням житлово-комунального господарства адміністрації міської Ради народних депутатів, зареєстрованого в Кременчуцькому БТІ та записано у реєстрову книгу за №М-1 за реєстровим №155, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної, сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане 18.03.2006 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції серії НОМЕР_1 , актовий запис №686.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане 09.03.2017 року Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області серії НОМЕР_2 , актовий запис №598.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане 07.06.2019 року Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області серії НОМЕР_3 , актовий запис №1438.

Позивач звернулася з заявою про прийняття спадщини за законом до Другої кременчуцької державної нотаріальної контори. Постановою державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори від 18.10.2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у квартирі АДРЕСА_1 , що належить померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , оскільки не встановлено склад спадкового майна після померлого, тобто не визначена частка.

Відповідно до частини першої статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно положень Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом, а в разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини - за законом (ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ст.ст. 1268-1270 ЦК України, для прийняття спадщини необхідно, щоб спадкоємець прийняв її в шестимісячний строк в порядку, передбаченому законом.

Частина 3 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно наявних довідок у матеріалах спадкових справ заведених на померлих ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , у квартирі АДРЕСА_1 були зареєстровані: ОСОБА_2 з 06.06.1974 року, ОСОБА_3 з 06.06.1974 року, ОСОБА_4 з 01.11.1993 року, які були зняті з реєстрації у зв`язку зі смертю. Позивач - ОСОБА_1 зареєстрована з 28.09.1985 року і на цей час, що також підтверджується відповідною відміткою у паспорті позивача.

Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права.

Відсутність у померлих свідоцтв про право власності на спадкове майно, не є перешкодою для реалізації позивачем права на прийняття спадщини після смерті померлих батьків та сина, які були зареєстровані та проживали та у вказаній квартирі та фактично прийняли спадщину. Оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права власності.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).

Стаття 1261 ЦК України встановлює черговість спадкування за законом. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч.1 даної статті).

Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі ( ст. 1278 ЦК України).

Як зазначалося вище, згідно свідоцтва про право власності на житло виданого 31.12.1993 року Управлінням житлово-комунального господарства адміністрації міської Ради народних депутатів, квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної, спільної, сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю (ч.1 ст. 368 ЦК України). Згідно положень ч.ч. 1-3 ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

Як вбачається з матеріалів справи позивач та інші співвласники (за життя) часток у праві спільної сумісної власності не визначали, будь-яких домовленостей про збільшення або зменшення розмір частки у спільній сумісній власності, судом під час судового розгляду також не встановлено, а тому відповідно до положень ст. 372 ЦК України, суд приходить до висновку, що частки кожного співвласника квартири АДРЕСА_1 , були рівними тобто кожному належало по 1/4 частці квартири.

Таким чином, суд приходить до висновку, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , його частку ( 1/4 частку квартири) успадкували в рівних частках його дружина та донька (по 1/8 частки квартири). Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 її частку квартири (1/4+1/8 частки квартири) успадкувала її донька. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , його частку (1/4) в цілому успадкувала його мати - позивач по справі так, як його батько - ОСОБА_5 відмовився від спадщини, яка відкрилася після смерті сина, про що мається нотаріально посвідчена заява від 28.10.2019 року зареєстрована в реєстрі за №2-978.

Таким чином, позивач успадкувала після смерті батьків - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та сина - ОСОБА_4 (родинні зв`язки підтверджуються матеріалами справи) їх частки квартири, що у сукупності становить 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та законні, а тому позов підлягає задоволенню. Таким чином за позивачем - ОСОБА_1 слід визнати право власності в порядку спадкування за законом на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 після померлих - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. 368, 372 ст. 1216, 1218, 1220, 1223, 1268-1270,1276,1296 ЦК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради, за участі третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Другої Кременчуцької державної нотаріальної контори ГТУЮ у Полтавській області, про визнання права власності в порядку спадкування, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 3/4 частки квартири АДРЕСА_1 після померлих: ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: В.І. Хіневич