Справа №: 398/118/20
провадження №: 2/398/645/20
"04" березня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді - Крімченко С.А.
за участі секретаря - Кулікової В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Олександрії цивільну справу за позовом керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою лісу
Позовні вимоги з обґрунтовує тим, що 20 березня 2019 року у лісосмузі вздовж Одеської залізниці за межами населеного пункту на території ІІротопопівського старостинського округу, ОСОБА_1 всупереч п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затверджених постановою КМУ №761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», без наявності лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, незаконно (самовільно) знищено до ступеня припинення росту два дерева сироростучого дуба діаметром біля шийки кореня 55,5 см та 54 см, чим порушено ст.69 Лісового кодексу України.
За вказаним фактом державним інспектором з охорони природного середовища Кіровоградської області ОСОБА_2 було складено протокол №190682 від 20 березня 2019 року про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65-1 КУпАП.
У поясненнях до змісту протоколу, відповідач ОСОБА_1 підтвердив факт вчинення правопорушення, мотивуючи свої дії необхідністю заготівлею дров.
На підставі даного протоколу 20 березня 2019 року державним інспектором з охорони природного середовища Кіровоградської області Чередніченко І.В. винесено постанову №190682, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65- 1 КУпАІІ та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн. Копія постанови отримана відповідачем особисто 22.03.2019р., що посвідчено його підписом у постанові, та у передбаченому законодавством порядку не оскаржувалася.
04.04.2019 на адресу відповідача рекомендованим листом надіслано претензію про необхідність відшкодування шкоди (з розрахунком шкоди у додатку), однак шкоду відповідачем не відшкодовано. Вказане є підставою для звернення до суду з позовом та стягнення коштів у примусовому порядку.
21.01.2020 р. відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги з підстав, викладених у позові, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Представник Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, підтримує позов, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання , однак до суду повернувся конверт з поштовим відправленням з відміткою пошти про невручення .
Представник Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області на розгляд справи в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника, проти задоволення позову не заперечує.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи у відсутність відповідача, постановивши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до вимог ст.280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи.
Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
В судовому засіданні встановлено, що 20 березня 2019 року у лісосмузі вздовж Одеської залізниці за межами населеного пункту на території ІІротопопівського старостинського округу Ніколаєвим Ігорем Вікторовичем всупереч п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затверджених постановою КМУ №761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», без наявності лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, незаконно (самовільно) знищено до ступеня припинення росту два дерева сироростучого дуба діаметром біля шийки кореня 55,5 см та 54 см.
Державним інспектором з охорони природного середовища Кіровоградської області ОСОБА_2 за вказаним фактом було складено протокол №190682 від 20 березня 2019 року про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65-1 КУпАП України відносно ОСОБА_1 . В графі даного протоколу , де зазначено пояснення порушника та його зауваження до змісту протоколу, ОСОБА_1 було особисто написано, що йому додому потрібні були дрова , тому вирішив спиляти в посадці, не знав, що порушує закон.
Постановою від 20 березня 2019 року №190682 державним інспектором з охорони природного середовища Кіровоградської області Чередніченко І.В. відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65- 1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн. Копія постанови ОСОБА_1 отримав 20.03.2019р., що підтверджується його підписом в даній постанові . Постанова набрала законної сили 30.03.2019 р.
Розмір шкоди , заподіяної відповідачем внаслідок протиправних дій відповідача щодо незаконної вирубки дерев до ступеня припинення росту розраховано відповідно до вимог Постанови КМУ №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», з урахуванням Додатку 1 до Постанови КМУ «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» та затвердженого Постановою КМУ Порядку проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами.
04.04.2019 на адресу відповідача рекомендованим листом надіслано претензію про необхідність відшкодування шкоди , однак шкоду відповідачем не відшкодовано.
Право прокурора на звернення до суду у визначених законом випадках та участь у розгляді судом справ за його позовами передбачено ч.3 ст. 56 ЦПК України.
Згідно положення про Державну екологічну інспекцію у Кіровоградській області (далі Інспекція), затв. Наказом Державної екологічної інспекції України від 22 листопада 2018 року №249, остання є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Інспекція є юридичною особою публічного права.
Враховуючи викладене, Інспекція є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які є об`єктами права власності держави, тому у даному спорі виступає позивачем.
Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України. Водночас, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 691 Бюджетного кодексу України, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спеціального фонду місцевих бюджетів, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Тобто, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.
Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затв. наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 року №43 передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону «Про Державний бюджет України» є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень, бюджетних установам зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім`я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації.
Таким чином збитки, завдані унаслідок незаконної порубки дерев в адміністративних межах Приютівської ОТГ (до складу якої входить с. Протопопівка) Олександрійського району Кіровоградської області, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області на розподільчий казначейський рахунок зазначеної ради.
Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не завдавати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, які залучені в господарський обіг, так і не використовувані в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інші рослинності, тваринний світ), ландшафти та інші комплекси.
Згідно ст.1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.
Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Статтею 4 Лісового кодексу України встановлено, що до лісового фонду відносяться лісові ділянки, а також захисні насадження лінійного типу у випадку, коли площа цих насаджень становить не менше 0,1 га. Стаття 39 Лісового кодексу України розподіляє ліси за екологічним і соціально-економічних значенням в встановлює категорії лісів. Зокрема, полезахисні лісові смуги відносяться до категорії захисних лісів, які виконують водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції.
Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Cтаттею 60 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища» визначено, що полезахисні лісові смуги підлягають особливій охороні як природні комплекси, що мають велику екологічні цінність для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних явищ.
Незаконна вирубка дерев призводить до розрідження захисних насаджень, що в подальшому, у разі буреломів та вітровалів, може негативно вплинути на інші насадження, призвести до прискорення ерозії родючих ґрунтів, вивітрювання верхнього шару ґрунту.
Згідно до статті 65 Лісового Кодексу України використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.
Згідно вимогам статті 69 Лісового Кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Вирубка дерев без відповідних дозволів та контролю з боку органів державної влади та місцевого самоврядування, негативно впливає на збереження природної різноманітності об`єктів рослинного світу; збереження умов місцезростання дикорослих рослин і природних рослинних угруповань; науково обґрунтованого, невиснажливого використанню природних рослинних ресурсів; здійснення заходів щодо запобігання негативного впливу господарської діяльності на рослинний світ; охорони об`єктів рослинного світу від пожеж, захист від шкідників і хвороб; здійснення заходів щодо відтворення об`єктів рослинного світу, регулювання поширення та чисельності дикорослих рослин і використання їх запасів з врахуванням інтересів охорони здоров`я населення.
Згідно ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Згідно ч. 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Відповідно до ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України, громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
В силу ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
За змістом ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
На підставі ст.141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь Олександрійської місцевої прокуратури підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 2102, 00 грн.
Керуючись ст.ст. 10, 56, 89, 141, 223, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,
Позовну заяву керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою лісу - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повне рішення складено до 06.03.2020 р.
Учасники справи:
Позивач: Керівник Олександрійської місцевої прокуратури Білоусов І.О. (адреса місцезнаходження: м.Олександрія Кіровоградської області, вул..Чижевського,1а) інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області (адреса місцезнаходження: м.Кропивницький, вул.Віктора Чміленка,84/37)
Відповідач: ОСОБА_1 (зареєстрований: АДРЕСА_1 )
Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приютівська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області (адреса місцезнаходження: смт.Приютівка Олександрійського району Кіровоградської області, вул.Шкільна,4).
Суддя