Ухвала

Іменем України

04 березня 2020 року

м. Київ

справа № 754/2961/17

провадження № 61-3344ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

заявник - ОСОБА_1 ,

стягувач - Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк»,

суб`єкт оскарження - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Мілоцький Олег Леонідович,

заінтересовані особи: Державне підприємство «Сетам», Товариство з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України»

розглянув касаційну скаргу представника приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича - Гуримського Олега Віталійовича на постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2020 року у складі колегії суддів: Кравець В. А., Мазурик О. Ф., Махлай Л. Д.,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького О. Л. щодо проведення оцінки квартири.

Скарга обґрунтована тим, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького О. Л. перебуває виконавче провадження № 57790895 з примусового виконання виконавчого листа № 754/2961/17, виданого 23 липня 2018 року Деснянським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі -ПАТ «УкрСиббанк») заборгованості за кредитним договором у розмірі 916 435, 57 грн.

Вартість майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 72,00 кв. м, на яку звернено стягнення, станом на 13 вересня 2019 року становить 842 112,00 грн, що визначено суб`єктом оціночної діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України» (далі - ТОВ «Експертна служба України»).

Проте, відповідно до висновку Товариства з обмеженою відповідальністю «Верітас Епрайзер» (далі - ТОВ «Верітас Епрайзер»), створеного на замовлення власника квартири ОСОБА_1 , ринкова вартість квартири станом на 06 листопада 2019 року становить 1 248 695,00 грн.

Заявник вважав вартість майна, визначену експертом ТОВ «Експертна служба України», заниженою, а оцінку вартості майна - проведеною з порушенням вимог пунктів 15, 16 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» від 10 вересня 2003 року, оскільки оцінювачем використано недопустимі аналоги при проведенні порівняння оцінки вартості квартир у Деснянському районі м. Києва станом на серпень 2019 року.

Вказував, що оцінювачем, у порушення пунктів 50, 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», а також статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», не проводився візуальний огляд предмету оцінки та фотофіксація результатів огляду. Вихідні дані, представлені експерту ТОВ «Експертна служба України» приватним виконавцем Мілоцьким О. Л., не відповідають дійсності, про що зазначено у звіті про незалежну оцінку квартири від 06 червня 2019 року, здійсненому ТОВ «Верітас Епрайзер» на замовлення ОСОБА_1 .

Також зазначав, що ТОВ «Експерта служба України» та приватним виконавцем Мілоцьким О. Л. проігноровано норму статті 43 Закону України «Про іпотеку».

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року у відкритті провадження в частині вимог про визнання недійсним звіту про оцінку нерухомого майна відмовлено. В іншій частині заявлених вимог скаргу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 січня 2020 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 задоволено частково. Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року в частині відмови у відкритті провадження скасовано, справу в цій частині направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У лютому 2020 року представник приватного виконавця Мілоцького О. Л. - Гуримський О. В. засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2020 року у вищевказаній справі, в якій посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить оскаржувану постанову скасувати та залишити без змін ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року.

У відкритті касаційного провадження у цій справі необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу суд може визнати таку касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку або коли Верховний Суд вважатиме за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах).

Відповідно до частини шостої статті 394 ЦПК України ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

В обґрунтування підстав касаційного оскарження заявник зазначає, що апеляційним судом не враховано висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17.

Із матеріалів касаційної скарги, змісту оскаржуваної постанови апеляційного суду вбачається, що скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності зазначеного судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби, приватного виконавця, вчинених на виконання судових рішень, ухвалених у порядку цивільного судочинства, передбачено у ЦПК України.

Частиною першою статті 447 ЦПК України визначено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного або приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 та у постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції апеляційний суд врахував зазначену вище правову позицію та зробив правильний висновок, що оскільки у даній справі оцінка майна здійснена в процесі виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2017 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «УкрСиббанк» заборгованості за кредитним договором, то в силу вимог частини другої статті 74 Закону № 1404-VIII, така оцінка може бути оскаржена сторонами, іншими учасниками та особами до суду у порядку цивільного судочинства.

Зазначені у касаційній скарзі доводи щодо відступу апеляційним судом від правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17, є необґрунтованими, оскільки зазначений висновок стосується спору щодо дійсності звіту про оцінку майна в порядку позовного провадження, натомість у справі № 754/2961/17 заявник звернулась зі скаргою на дії приватного виконавця, які на її думку полягають у неправильному визначенні вартості майна боржника.

Таким чином існує чітка правова позиція щодо підвідомчості спору у даній справі та застосування норм права у даних правовідносинах, правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність судового рішення.

Таким чином, оскаржуване судове рішення апеляційного суду є законним та обґрунтованим, постановленим із додержанням норм матеріального та процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись пунктом 5 частини другої, частиною шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк», Державне підприємство «Сетам», Товариство з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України», за касаційною скаргою представника приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мілоцького Олега Леонідовича - Гуримського Олега Віталійовича на постанову Київського апеляційного суду від 28 січня 2020 рокувідмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. Ю. Гулейков О. В. Ступак Г. І. Усик