Провадження № 2/686/3679/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2020 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області в складі:

головуючого судді Палінчака О.М.,

при секретарі Антосєві В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Другого відділу Державної виконавчої служби у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про зняття (скасування) арешту з усього нерухомого майна, -

встановив:

15 червня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Другого відділу Державної виконавчої служби у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про зняття (скасування) арешту з усього нерухомого майна.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що 06.05.2020 року він дізнався, що 23.09.2008 року Державною виконавчою службою Хмельницького міськрайонного управління юстиції (державний виконавець Августенюк О.М.) згідно постанови було накладено арешт на все належне йому нерухоме майно із забороною здійснювати відчуження нерухомого майна. Проте, станом на день звернення з позовом до суду у нього відсутні будь-які заборгованості перед будь-якими контрагентами (фізичними особами, фізичними особами-підприємцями чи юридичними особами).Також, у виконавчій службі позивачу повідомили, що матеріали виконавчого провадження знищені за строком давності, а тому, виконавча служба не має процесуальної можливості зняти означене обтяження. Отже, запис про обтяження № 344371105 наявний у реєстрі речових прав на нерухоме майно, проте жодних заборгованостей перед будь-якими особами ОСОБА_1 не має, що підтверджується відсутністю виконавчих проваджень на виконанні.

У зв`язку з цим позивач просить суд зняти (скасувати) арешт з усього нерухомого майна, належного ОСОБА_1 та заборону здійснювати відчуження нерухомого майна, що накладено згідно постанови про арешт майна боржника серії номер б/н від 23.09.2008 року, із номером № 34437105 (спеціальний розділ) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 16 червня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено справу до судового засідання в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, вимоги позову підтримав.

Представник відповідача Другого відділу ДВС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, щодо вирішення справи поклався на розсуд суду.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що постановою від 23 вересня 2008 року державного виконавця Августенюка О.М. Державної виконавчої служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції було накладено арешт на все належне ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , нерухоме майно із забороною здійснювати відчуження нерухомого майна.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - на момент останніх змін в межах виконавчого провадження останнє перебувало у віданні Другого відділу ДВС міста Хмельницького ГТУЮ у Хмельницькій області.

У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься запис про означене обтяження під номером № 344371105.

Станом на 10.06.2020 року в мене ОСОБА_1 відсутні будь-які заборгованості перед будь-якими контрагентами (фізичними особами, фізичними особами-підприємцями чи юридичними особами), що підтверджується витягом з бюро кредитних історій від 04.06.2020 року; листом міністерства юстиції України № 4-16/885 від 06.05.2020 року.

Також, на запит суду 31.08.2020 року за вих. № 69719 Державна виконавча служба у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) повідомила, що станом на 31.08.2020 року виконавчих проваджень щодо стягнення коштів з ОСОБА_1 на користь фізичних та юридичних осіб на примусовому виконанні не перебувало і не перебуває.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника накладається шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається в розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Стаття 59 Закон України «Про виконавче провадження» передбачає підстави зняття арешту з майна: Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем, документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим, використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем, документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на. електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним, ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного У частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем, судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем, документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

З врахуванням викладеного, наявність арешту на майно боржника можлива при наявності відповідних підстав, зокрема наявності рішення суду про стягнення заборгованості на виконанні або наявності постанови про стягнення виконавчого збору.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 391 ЦК України, передбачено що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Таким чином, наявність арешту майна порушує права позивача, як власника на власний розсуд розпоряджатися та користуватися своїм майном.

Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на вищенаведене та враховуючи те, що на виконанні Другого відділу Державної виконавчої служби у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) не перебуває виконавче провадження, де б боржником був зазначений ОСОБА_1 , та встановлення фактичної відсутності заборгованості ОСОБА_1 перед третіми особами, суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог.

Позивач та його представник не наполягали на стягненні з відповідача судових витрат по справі.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про виконавче провадження», ст. ст. 316, 317, 321 ЦК України, ст. ст. 3, 10-13, 76, 81, 82, 89, 141, 206, 209, 229, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов задоволити.

Зняти (скасувати) арешт з усього нерухомого майна, належного ОСОБА_1 та заборону здійснювати відчуження нерухомого майна, що накладено згідно постанови про арешт майна боржника б/н від 23.09.2008 року, винесеної Міським відділом державної виконавчої служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції (державний виконавець Августенюк О.М.) із номером запису про обтяження: 34437105 (спеціальний розділ) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 18 вересня 2020 року.

Суддя О.М. Палінчак