Справа №: 398/3198/20
провадження №: 2/398/1649/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"25" вересня 2020 р., суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Ніколаєв М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду зі зазначеним позовом, у якому просить суд визнати недійсним договір дарування, що був укладений 20 квітня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та витребувати у ОСОБА_3 належне йому майно частину багатофункціонального комплексу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 3/500 частки, загальною площею 74,6 кв. м.

Дослідивши заяву та додані документи, суддя дійшов висновку, що вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 177 ЦПК України.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено дві вимоги: одна немайнового характеру, а саме визнати недійсним договір дарування, що був укладений 20 квітня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також одну вимогу майнового характеру, а саме витребувати у ОСОБА_3 належне йому майно частину багатофункціонального комплексу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 3/500 частки, загальною площею 74,6 кв. м.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру. (п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

У позовній заяві зазначено ціну позову 89800,00 грн. Таким чином, за позовну вимогу майнового характеру позивачем має бути сплачений судовий збір у розмірі 898,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", встановлено ставку судового збору за подання позовної заяви не майнового характеру фізичною особою у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», у частині першій статті 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2102 грн.

Таким чином, за позовною вимогою не майнового характеру позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Позивачем разом з позовною заявою подано одну квитанцію про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн, що відповідає судовому збору лише за одну пред`явлену вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір у розмірі 898,00 грн. за другою пред`явленою вимогою майнового характеру.

Крім того відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, у позовній заяві позивач зазначає, що ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23.08.2019 року були скасовані заходи забезпечення позову у справі № 398/189/15ц щодо накладення арешту на приміщення по АДРЕСА_2 . На підтвердження вказаних обставин до позовної заяви позивачем долучено копію ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23.08.2019 року, що роздрукована з Єдиного державного реєстру судових рішень, проте по вказаній ухвалі неможливо встановити склад учасників справи та об`єкт, відносно якого скасовані заходи забезпечення позову.

Окрім того, суд зазначає, що згідно з ч. 2ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 5 статті 95 ЦПК України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу, підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Зазначаючи про належність засвідчення копії рішення та копії постанови, суд звертає увагу, що порядок засвідчення копій судових рішень врегульовано Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814. Так, відповідно до п. 3 розділу ХІ вказаної інструкції копія судового рішення, виготовлена апаратом суду, засвідчується відповідальною особою апарату суду та печаткою суду із зазначенням дати. У разі якщо судове рішення не набрало законної сили, про це працівником апарату суду зазначається на копії, що видається чи надсилається. На копії судового рішення, що набрало законної сили, зазначається дата набрання ним чинності.

Таким чином, в порушення вимог ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви долучено копію ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23.08.2019 року у справі №398/189/15ц, яка не завірена належним чином згідно чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишенняпозовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання договору недійсним та витребування майна із чужого незаконного володіння, залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків.

Запропонувати позивачу усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки, та подати до суду належним чином завірену копію ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23.08.2019 року у справі №398/189/15-ц.

Запропонувати позивачу направити до суду:

- квитанцію про додаткову сплату судового збору у сумі 898 грн. 00 коп. за такими реквізитами: отримувач коштів: Олександрійське УК м. Олександрія, 22030101; код отримувача (код ЄДРПОУ) 37944584; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банка отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача 0011006; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ позивача) про витребування майна (назва суду, до якого подається позов)

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви в п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.В. Ніколаєв