Провадження № 2-п/752/80/20
У Х В А Л А

іменем України

14 вересня 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20.03.2020 року у справі № 752/22060/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 20.03.2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири, у розмірі 56 800,00 грн., витрати по проведенню оціночних послуг у розмірі 4 000,00 грн., а також судовий збір в сумі 768,40 грн.

15.06.2020 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована поважністю причин неявки в судове засідання та наявністю відомостей, що мають істотне значення для вирішення справи.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заяву та просив скасувати заочне рішення за обставин, викладених в заяві.

Представник позивача ОСОБА_4 заяву не визнав та просив залишити її без задоволення.

Суд, вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Заочний розгляд справи регламентується Главою 11 ЦПК України, зокрема, визначено порядок і строк подання заяви про перегляд заочного рішення; порядок розгляду заяви про перегляд та скасування заочного рішення (ст. ст. 284, 287, ч. 1 ст. 288 ЦПК України).

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем вказаних у їх сукупності вимог при обґрунтуванні підстав для скасування заочного рішення наведено не було. Посилання на те, що вона не отримувала жодної судової повістки в судове засідання, не заслуговує на увагу з огляду на те, що розгляд справи провадився в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, а тому судові повістки, в порядку, встановленому ЦПК України сторонам у справі не направлялись.

Крім того, ст. 190 ЦПК України встановлено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому ст. 272 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

При цьому, в ухвалі про відкриття провадження відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, суд зазначає строк для подання відповідачем відзиву на позов, який відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України, не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі відкрито ухвалою від 28.10.2019 року, копія якої разом із позовною заявою та доданими до неї документами 29.10.2019 року направлена за адресою місця реєстрації відповідача, однак, не отримана останньою з "інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення", а саме: адресат відсутній (а.с. 63, 64-66, 69-70).

Також, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 24.01.2020 року судовий розгляд справи був відкладений з метою дотримання реалізації права відповідача подати відзив на позовну заяву, копія якої також була направлена за адресою місця реєстрації відповідача, однак, не отримана останньою з "інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення", а саме: адресат відсутній (а.с. 63, 71, 72, 75-76).

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 5, 6, 8 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, з огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати, про неналежність повідомлення відповідача про судовий розгляд справи.

Крім того, відповідачем доказів в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України, котрі б ставили під сумнів судове рішення не надано.

Виходячи з вищевикладеного, оцінюючи в сукупності подані у справі докази, суд приходить до висновку про те, що заявником не надано доказів на підтвердження поважності неявки відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, а також не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287-289, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 20.03.2020 року у справі № 752/22060/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.С. Хоменко