КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/4625/2020
справа № 295/1893/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

Суддя - доповідач: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва, постановленого суддею Кондратенко О.О. 19 вересня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ректайм», Публічне акціонерне товариство «Укрсиббанк», про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів,

У С Т А Н О В И Л А :

В лютому 2018 року позивач ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 , Святошинського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві, ДП «Сетам», треті особи: ТОВ «Ректайм», ПАТ «Укрсиббанк», про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів.

На обґрунтування позовних вимог вказувала, що згідно із договором купівлі - продажу від 06.12.2017, позивачу на праві власності належить 1/2 частина нежилого приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м.

09 лютого 2018 року ДП «Сетам» проведено електронні торги, оформлені протоколом №315780, реєстраційний номер лота 259989, щодо реалізації нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173,9 кв.м, переможцем яких визнано ОСОБА_3 .

Зазначала, що ТОВ «Ректайм» є власником 1/2 частини нежилого приміщення АДРЕСА_1 , однак, жодного відношення до належної їй Ѕ частки цього майна не має, так як продавцем належної їй частини є ОСОБА_4 .

Вказувала, що незважаючи на її звернення до Святошинського РВ ДВС міста Київ ГТУЮ у м. Києві та ДП «Сетам» щодо зупинення проведення електронних торгів, оскільки, вона не є боржником у жодному виконавчому провадженні, торги відбулися, майно було реалізовано.

За наведених обставин, просила суд визнати недійсними електронні торги оформлені протоколом проведення електронних торгів №315780 від 09 лютого 2018 року, реєстраційний номер лота 259989, щодо реалізації нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м, переможцем яких визнано ОСОБА_3 ;

- визнати недійсними протокол проведення електронних торгів №315780 від 09 лютого 2018 року, реєстраційний номер лота 259989, щодо реалізації нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м., переможцем яких визнано ОСОБА_3 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Святошинського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «Сетам», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Ректайм», Публічне акціонерне товариство «Укрсиббанк», про визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення електронних торгів залишено без задоволення.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов в повному обсязі, мотивуючи тим, що рішення було постановлено з порушенням норм процесуального права, неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням обставин справи.

На обґрунтування апеляційної скарги вказує, що місцевим судом не взято до уваги того, що несплата коштів переможцем електронних торгів не може свідчити про те, що дані торги є такими, що не відбулися і про відсутність предмета спору у справі, оскільки факт несплати є невиконанням покупцем умов придбання даного майна, а не свідчить про не укладання ним правочину із купівлі майна, який вважається автоматично укладеним в момент завершення електронних торгів.

Зазначає, що предметом даного спору є саме визнання недійсними електронних торгів та протоколу проведення зазначених електронних торгів, який формується автоматично в момент завершення торгів, з підстав порушення вимог Закону саме в момент укладання правочину, яким є момент складання протоколу електронних торгів в автоматичному режимі.

Таким чином, оскільки існує протокол проведення електронних торгів №315780 від 09.02.2018, реєстраційний номер лота 259989, який свідчить про укладання в автоматичному режимі відповідного договору купівлі - продажу з переможцем торгів про придбання останнім лоту, відсутні будь - які підстави стверджувати про те, що несплата коштів покупцем за купівлю майна, є обставиною, яка свідчить про те, що оскаржувані електронні торги є такими, які не відбулися.

Зазначає, що протоколом проведення електронних торгів №315780 від 09.02.2018, зафіксовано проведення електронних торгів з реалізації нежитлового приміщення НОМЕР_1 загальною площею 173,9 кв.м, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , 1/2 частина якого не належить боржнику у відповідному виконавчому провадженні (ТОВ «Ректайм»), а належить на праві власності ОСОБА_2 .. Дане майно не було арештованим на час проведення торгів і на час придбання позивачем 1/2 частини вказаного приміщення за договором купівлі - продажу 1/2 частини нежилого приміщення від 06.12.2017 посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грек А.В., зареєстрованого в реєстрі за №2933.

Тому проведення оспорюваних електронних торгів відбулося із порушенням ст.ст. 48, 56, 61 Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, що затверджений Наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлені, причину неявки суду не повідомили.

На підставі ст. 372 ЦПК України колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін, що не з`явились.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що електронні торги, згідно протоколу від 01.03.2018 визнані такими, що не відбулись, у зв?язку із не проведенням переможцем торгів розрахунку за придбання майна, а відтак права позивача не є порушеними.

Колегія суддів в повній мірі погоджується із висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Судом установлено, що 29 травня 2008 року між АКІБ «Укрсиббанк» та ТОВ Промоптторг» був укладений кредитний договір №0 ( далі по тексту - Кредитний договір №1) зі змінами, внесеними додатковою угодою №1 від 14 вересня 2011 року.

В забезпечення виконання зобов?язань ТОВ «Промоптторг» по вказаному Кредитному договору №1 між АКІБ «Укрсиббанк» та ТОВ «Ректайм» був укладений договір поруки №0/п2 від 29 травня 2008 року.

Того ж дня, між АКІБ «Укрсиббанк» та ТОВ «Ректайм» було укладено договір іпотеки, відповідно до п. 1.1. якого, в іпотеку Банку передано нерухоме майно: нежиле приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м.

26 серпня 2008 року між АКІБ «Укрсиббанк» та ТОВ «Промоптторг» був укладений кредитний договір № 0 (далі по тексту - Кредитний договір №2).

Того ж дня, в забезпечення виконання зобов?язань за Кредитним договором №2 між АКІБ «Укрсиббанк» та ТОВ «Ректайм» був укладений договір іпотеки, відповідно до п.1.1 якого, в іпотеку банку передано нерухоме майно: нежиле приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м.

Згідно із п. 1.1. Договорів іпотеки (1, 2) - предмет іпотеки (нежиле приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м) є власністю Іпотекодавця на підставі договору купівлі - продажу приміщення, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори Пашковець О.В. 13 вересня 2001 року за реєстровим №3-н-3338, та зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об?єкти нерухомого майна 22 жовтня 2001 року в реєстрову книгу №9п-188 за реєстровим номером 1254-П.

Пунком 1.4. Договору іпотеки визначено, що Іпотекодавець засвідчив, що предмет іпотеки на момент укладення Договорів іпотеки жодним способом не відчужений, під арештом не перебуває, в оренду/лізинг/довірче управління не переданий. Іпотекодавець засвідчив, що умови цього договору не порушують права та/або інтереси третіх осіб.

Відповідно до п. 4.1.1 Договору іпотеки від 29 травня 2008 року та Договору іпотеки від 26 серпня 2008 року Іпотекодержатель має право звернення стягнення на предмет іпотеки, у разі порушення Іпотекодавцем будь- якого зобов?язання за цим договором або Позичальником будь якого зобов?язання, що забезпечено іпотекою за цим договором.

Судом установлено, що рішенням Господарського суду м. Києва від 19 липня 2016 року позов ПАТ «Укрсиббанк» до ТОВ «Промоптторг», TОB «Ректайм» про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнено солідарно з ТОВ «Промоптторг» та TОB «Ректайм» на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 85 091, 20 доларів США, що в гривневому еквіваленті станом на 25.04.2016 становить 2 156 521, 25 грн, заборгованості за процентами - 19 084, 22 доларів США, що в гривневому еквіваленті станом на 25.04.2016 становить 483 663, 72 грн, пені за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом - 1 707, 65 грн та пені за несвоєчасне погашення заборгованості за процентами - 734, 97 грн.

23 листопада 2016 року Господарським судом м. Києва видано судовий наказ по справі №910/8301/16 щодо стягнення з ТОВ «Ректайм» на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованості в розмірі 2 642 627, 59 грн.

03 серпня 2017 року державним виконавцем Святошинського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №54435769 по виконанню наказу Господарського суду м. Києва №910/8301/16 від 23 листопада 2016 року про стягнення з ТОВ «Ректайм» на користь ПАТ «Укрсиббанк» заборгованість в розмірі 2 642 627, 59 грн.

05 вересня 2017 року старшим державним виконавцем Святошинського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві Колодчуком С.В. винесено постанову про опис та арешт майна боржника, відповідно до якої, було описано та арештовано майно, що належить ТОВ «Ректайм», а саме: предмет іпотеки - нежиле приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м.

06 грудня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального Грек А.В. посвідчено договір купівлі - продажу 1/2 частини нежилого приміщення, по якому ОСОБА_4 передала у власність ОСОБА_2 , а ОСОБА_2 прийняла у власність 1/2 частину нежилого приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 173, 9 кв.м, і сплатила за неї грошову суму згідно з умовами договору ( Том І а.с.9-12).

Відповідно до Протоколу № 315780 про проведення електронних торгів, дата початку яких 09 лютого 2018 року, дата завершення - 09 лютого 2018 року, реєстраційний номер лота: 259989, відповідача ОСОБА_3 визнано переможцем і покладено на нього обов?язок сплатити розмір додаткової винагороди організатору торгів, а саме: 243 345, 55 грн. та сума, яку необхідно було перерахувати на рахунок продавця, а саме: 6 840 000, 00 грн. Зазначені суми мали бути сплачені переможцем до 23 лютого 2018 року.

Під час судового розгляду справи було встановлено, що визначені в Протоколі №315780 до сплати суми переможцем ОСОБА_3 , в межах наданого йому строку внесені не були.

01 березня 2018 року було сформовано Протокол № 319255, реєстраційний лот №259989, в якому зазначено, що торги, проведені 09 лютого 2018 року, не відбулися у зв?язку з відмовою переможця від сплати належної грошової суми (Том І а.с.162 ).

У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Порушення права пов?язане з позбавленням його суб?єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року по справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб?єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма частини 4 статті 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю - продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі - продажу або не випливає з їхньої суті.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу І вказаного Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.

Організатор забезпечує постійний доступ учасникам, приватним виконавцям, відділам державної виконавчої служби до їх особистих кабінетів, а спостерігачам до веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів.

Згідно пунктів 1, 2, 3, 4 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Виконавець у строк не пізніше п?яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку встановлено, що організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Пунктом 2 розділу ІV Порядку передбачено, що для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок організатора.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу VІІІ Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня система автоматично формує та розміщує на веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця).

У разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода організатору) від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу Х цього Порядку, з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронних торгів визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно.

При цьому попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються.

Згідно з пунктами 3, 4, 6, 8 розділу Х Порядку гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу, або не підписав та не надіслав протокол з продажу предмета іпотеки у строки, передбачені пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку.

Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п?яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) організатору.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на торгах, тобто є правочином.

При цьому, в пункті 1 розділу ХІ Порядку міститься перелік умов, згідно з якими прилюдні торги вважаються такими, що не відбулись, зокрема, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції.

Суд першої інстанції, врахувавши факт нездійснення відповідачем ОСОБА_3 повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом Х Порядку та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, прийшов до правильного висновку, що договірні відносини купівлі - продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

Так, з неукладеного правочину не виникає договірних зобов?язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Матеріали справи свідчать про те, що договір купівлі - продажу майна на електронних торгах є неукладеним, тому визнати його недійсним неможливо. Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів.

Докази та обставини, на які посилається позивач в апеляційній скарзі, були предметом дослідження судом першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми матеріального і процесуального права.

За правилами ст. 375 ЦПК України суд апеляційної залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку про те, що судом першої інстанції дана належна оцінка доводам у сукупності з наданими сторонами доказами, висновки суду відповідають обставинам справи, доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують їх, тому підстав для скасування оскаржуваного рішення немає.

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду не спростовують, а тому рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375 ЦПК України, колегіясуддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 16 березня 2020 року.

Суддя - доповідач:

Судді :