Справа № 379/1601/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.02.2020 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання Бакал О.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду м. Тараща, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визначення часток квартири та визначення права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому зазначила, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого відділом у справах комунальної власності. Крім неї та відповідачів по справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , співвласниками квартири, без виділення часток, були ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після їх смерті відкрилася спадщина на належне їм майно, в тому числі і на їх частку у вищезгаданій квартирі. Позивачка є їх спадкоємцем, проте оформити своїх спадкових справ не може через те, що розмір часток спадкодавців, як співвласників спадкової квартири, не було визначено.

В зв`язку з неможливістю отримання свідоцтва про право на спадщину та оформлення своїх спадкових прав в позасудовому порядку, остання звернулася до суду з даним позовом.

Позивач та її представник в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача через канцелярію суду подав заяву з проханням розглядати справу без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить їх задовольнити.

Представник відповідача Таращанської міської ради Київської області в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву, в якій просить розглядати справу без участі представника, проти позовних вимог не заперечують.

Відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, подали заяви, кожен окремо, з проханням розглянути справу у їх відсутність, позовні вимоги визнали повністю та проти задоволення позову не заперечують.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи, матеріали спадкової справи № 178/2019 та №179/2019, вважає, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 22.04.1993, виданого відділом у справах комунальної власності, співвласниками квартири АДРЕСА_1 є: позивачка ОСОБА_1 , відповідачі по справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , а також ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Всі є співвласниками цієї квартири без визначення розміру часток кожного. Загальна площа квартири становить 45,90 кв.м. (а.с.14).

Ч. ст. 355 ЦК України визначає, що майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Враховуючи положення ч.2 ст.372 ЦК України, якою передбачено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом, їх частки є рівними. Домовленості про розмір часток у спільній власності на квартиру між співвласниками не було. Так, кожному належить 1/6 частка квартири.

Згідно довідки виконавчого комітету Таращанської міської ради Київської області №1174 від 04.07.2017 рішенням Таращанської міської ради вд 24.11.2015 №IV 12-2-VII вулиці Р.Люксембург в м. Тараща присвоєно назву вулиці Сікевича Володимира (матеріали спадкової справи).

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.20,23).

Позивачка є спадкоємицею своєї баби ОСОБА_5 за заповітом та спадкоємцем свого батька ОСОБА_6 за законом (матеріали спадкової справи).

Після їх смерті відкрилася спадщина на належне їм майно, а саме на належну кожному із них, але не виділену в натурі, частку у вищезазначеній квартирі.

Згідно ст. 549 ЦК в редакції 1963, діючого на момент відкриття спадщини, позивачка фактично спадщину прийняла, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини прийняла на схорону спадкове майно,була зареєстрована у квартирі та фактично нею користувалася.

28.09.2019 позивачка, з метою оформлення своїх спадкових справ, а саме отримання відповідного свідоцтва про право на спадщину, звернулася до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Овраменко Л.В.. Проте, 07.11.2019 приватним нотаріусом, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, було відмовлено позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_5 та за законом після ОСОБА_6 оскільки їх частки, як спадкодавців на спадкову квартиру не визначені, а належали їм на праві приватної спільної сумісної власності (а.с.22,25).

В зв`язку з неможливістю отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_5 і свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_6 та оформлення своїх спадкових прав в позасудовому порядку, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

За даними технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 від 30.09.2019, загальна площа приміщень квартири становить 47,0 кв.м., житлова площа 30,5 (а.с.15-17).

Згідно звіту про оцінку майна №18-1086, ринкова вартість зазначеної вище квартири становить 244466,54 грн (а.с.18-19).

При винесенні рішення суд враховує положення п. 4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (в редакції 2004 року) визначено, що щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Згідно ч.2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно вимог статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або її не прийняти.

Згідно зі ч.1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації .

Для підтвердження наявності спадкового майна, яке підлягає державній реєстрації та місця його знаходження, нотаріусу слід подати документ, що підтверджує право власності спадкодавця на майно з відміткою органу, що проводить реєстрацію, або реєстраційного посвідчення, яке є невід`ємною частиною правовстановлюючого документа.

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про нотаріат» та підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно проводиться нотаріусами після надання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві. В разі відсутності таких документів нотаріус відмовляє у видачі свідоцтва про право на спадщину, в зв`язку з чим особа, яка претендує на зазначене майно повинна встановлювати право власності в судовому порядку.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення суду, що набрало законної сили є однією з підстав для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна.

Враховуючи дані обставини та виходячи з того, що відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності, суд вважає за необхідне задовольнити даний позов.

Керуючись статтями 3, 4, 12, 13, 19, 81, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354-355 ПК України, статтями 182, 392, 1216, 1218, 1223, 1268, 1270, 1297 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визначити, що частки співвласників у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 47,0 кв.м, житловою площею 30,5 кв.м, є рівними і складають по 1/6 частки.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 загальною площею 47,0 кв.м, житловою площею 30,5 кв.м..

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 загальною площею 47,0 кв.м, житловою площею 30,5 кв.м.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду і через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін