Ухвала

24 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 202/5026/15-ц

провадження № 61-13250ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою державного підприємства промислового спеціального зв`язку «Промспецзв`язок» на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 вересня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, державного підприємства промислового спеціального зв`язку «Промспецзв`язок» про стягнення заборгованості по заробітній платі,

ВСТАНОВИВ:

03 вересня 2020 року засобами поштового зв`язку державне підприємство промислового спеціального зв`язку «Промспецзв`язок» (далі - ДП «Промспецзв`язок») подало касаційну скаргу на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 вересня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2020 року.

За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І. Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Касаційна скарга подана 03 вересня 2020 року із пропуском строку на касаційне оскарження.

Заявник просив поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваної постанови Дніпровського апеляційного суду

від 24 червня 2020 року не отримував, а дізнався про неї із Єдиного державного реєстру судових рішень.

Разом із тим матеріали справи № 202/5026/15-ц, які б могли підтвердити вказані обставини в розпорядженні Верховного Суду на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження відсутні.

Безпідставне поновлення пропущеного строку, суперечить нормам процесуального права.

За таких обставин особа, яка заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження має підтвердити наявність підстав для вчинення відповідних процесуальних дій, зокрема шляхом надання довідки суду в якому зберігається справа про наявність або відсутність у справі доказів вручення ДП «Промспецзв`язок» копії постанови апеляційного суду від 24 червня 2020 року.

ІІ. Щодо підстав касаційного оскарження

Пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

В касаційній скарзі підставами касаційного оскарження судових рішень заявник зазначив пункти 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Однак, заявником не зазначена постанова (постанови) Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України), а також з яких конкретних підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України, заявник оскаржує судові рішення (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

ІІІ. Щодо сплати судового збору

Заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ціна позову у справі № 202/5026/15-ц становить 106 370,54 грн.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська

від 26 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2020 року, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково, стягнуто з ДП «Промспецзв`язок» на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі у розмірі 106 370,54 грн. В іншій частині позову відмовлено.

В касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове, яким зменшити до 19 276,07 грн розмір присудженої до стягнення заборгованості по заробітній платі.

Таким чином розмір оспорюваної суми становить 87 094,47 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

Позов ОСОБА_1 пред`явлено до суду у 2015 році.

ДП «Промспецзв`язок» не є позивачем у розглядуваній справі про стягнення заробітної плати, а отже від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не звільнено.

Розмір судового збору за подання касаційної скарги в межах оспорюваної суми становить 1 741,88 гривень (із розрахунку (87 094,47 грн х 1%) х 200%), де 87 094,47 грн це оспорювана сума.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): НОМЕР_1 , ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

- надання документів на підтвердження підстав для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження;

- зазначення у касаційній скарзі постанови Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні, а також з яких саме підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України, заявник оскаржує судові рішення;

- надання суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 1 741,88 гривень.

Крім того заявнику, у зв`язку із поданням касаційної скарги на судові рішення у малозначній справі, необхідно врахувати, що відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу державного підприємства промислового спеціального зв`язку «Промспецзв`язок» на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 вересня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2020 року у цивільній справі

№ 202/5026/15-ц залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення державному підприємству промислового спеціального зв`язку «Промспецзв`язок» копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович