СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 300/100/17
Провадження № 2/306/55/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Жиганської Н.М.

за участю

секретаря судового засідання Станкович Є.В.

представника позивача Козар М.М.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Свалява в залі суду № 1 цивільну справу за позовом заступника керівника Мукачівської прокуратури Цапа К.К. (89600 м.Мукачево, вул. Л.Толстого, буд.15, Закарпатської області) в інтересах держави в особі Центральної виборчої комісії (01196 м. Київ, пл. Лесі Українки, буд.1) до ОСОБА_1 (зареєстрована: АДРЕСА_1 ; проживаюча: АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної казначейської служби (01601 м.Київ, вул.Терещенківська, буд.11-А) про відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Свалявського районного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа (№ 300/100/17, провадження № 2/306/55/20) за позовом заступника керівника Мукачівської прокуратури Цапа К.К. в інтересах держави в особі Центральної виборчої комісії до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням в кримінальній справі №300/881/15-к за обвинуваченням ОСОБА_1 . Позовні вимоги мотивовані тим, що вироком Воловецького районного суду від 13.06.2016 року ОСОБА_1 визнана винною та засуджена за скоєння злочинів, передбачених ч.2 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 10.11.2016 року. В обгрунтування доводів вказує, що неправомірними діями обвинуваченої ОСОБА_1 привласнено грошові кошти в розмірі 1300 грн. та розтрачено грошові кошти у розмірі 700 грн, які були виділені з державного бюджету, чим спричинила збитки державі в особі Центральної виборчої комісії на суму 2000 грн. Просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Центральної виборчої кромісії 2000 грн. шкоди, заподіяної кримінальним провопорушенням.

Ухвалою Свалявського районного суду Закарпатської області від 16.01.2018 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Державної казначейської служби.

Справа перебувала в провадженні судді Свалявського районного суду Закарпатської області Тхір О.А.

Ухвалою Свалявського районного суду Закарпатської області від 07.03.2018 року зупинено провадження у справі № 300/100/17 за позовом заступника керівника Мукачівської прокуратури до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням до вирішення кримінальної справи № 300/881/15-к в касаційному порядку.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Свалявського районного суду Закарпатської області Жиганській Н.М.

Ухвалою Свалявського районного суду Закарпатської області від 06.04.2020 року поновлено провадження у справі за позовом заступника керівника Мукачівської прокуратури Цапа К.К. до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням та призначено розгляд справи в судовому засіданні.

Справа призначена до розгляду на 11:00 годину 18.09.2020 року.

В судовому засіданні прокурор Свалявського відділу Мукачівської місцевої прокуратури Козар М.М. (на підстві довіреності від 25.05.2020 року вх.№ 3931) вимоги в позовній заяві підтримав, просив задовольнити з підстав зазначених в позові заступника керівника Мукачівської прокуратури Цапа К.К. в інтересах держави в особі Центральної виборчої комісії.

Відповідач ОСОБА_1 просила відмовити у задоволенні позову заступника керівника Мукачівської міської прокуратури Цап К.К., посилаючись на те, що ОСОБА_2 участі у кримінальному провадженні по справі №300/881/15-к від 13.06.2016 року не брав, а тому немає права подавати цивільний позов у кримінальному провадженні у відповідності до вимог Закону. Крім того, ЦВК може самостійно подати такий позов. Однак відповідач вважає, що Центральній виборчій комісії її діями шкоди не заподіяно, про що вона отримала лист № 21-30-514 від 24.03.2017 року.

Представник Центральної виборчої комісії в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву (вх.№ 4613) про розгляд справи у відсутності представника ЦВК.

Представник третьої особи ГУ ДКС в судове засідання не з`явився.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України - суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Відповідно до ч.3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень; ч.1 ст. 95 ЦПК України - письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору; ч. 1 ст. 76 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи; ч.1, ч. 2 ст. 80 ЦПК України - достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і у порядку, що визначені законом (рішенням від 05.06.2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень).

Відповідно до ч.3 ст. 128 КПК України - цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" - наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Заступник керівника Мукачівської прокуратури Цап К.К.звернувся до суду за захистом прав в інтересах держави в особі Центральної виборчої комісіїпосилаючись на те, що такі були порушені відповідачем, внаслідок злочинних дій.

Прокурор під час звернення до суду з позовом зобов`язаний обґрунтувати та надати належні докази наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, що є обов`язковою умовою для виникнення у прокурора права на звернення до суду. При цьому, для встановлення наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в судах, у кожному конкретному випадку суди перевіряють доводи всіх сторін щодо наявності чи відсутності підстав для такого представництва.

Велика Палата Верховного Суду сформулювала ряд правових висновків стосовно застосування ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» під час визначення судами наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави у суді: 1) таке право виникає у разі наявності органу, уповноваженого здійснювати захист інтересів держави у спірних правовідносинах, за умови, якщо таким органом не вживаються заходи для належної реалізації своїх повноважень або вживаються не у повній мірі (такий орган не звертається до суду з відповідним позовом, не застосовує свої владні повноваження для самостійного вирішення спірної ситуації, ухиляється від сплати судового збору тощо); 2) прокурор у позовній заяві, апеляційній чи касаційній скарзі має обґрунтувати наявність підстав для звернення до суду, однак незгода суду з наведеним у позовній заяві обґрунтуванням прокурора, як і неподання прокурором доказів відсутності органів влади, які мають повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду; 3) якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Так, розглянувши справу № 912/2385/18, Велика Палата ВС зазначила таке. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Зокрема, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Розумність строку звернення визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як значущість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

В позовній заяві та в судовому засіданні прокурор не обґрунтував та не надав належні докази наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, а лише зазначив, що підставою представництва в суді є наявність порушень АБО загрози порушень (не визначився) внаслідок дій АБО бездіяльності (не визначився) фізичних АБО юридичних осіб (не визначився).

Слід також зазначити, що Центральну виборчу комісію прокурором не було повідомлено про намір представництва прокурора її інтересів в суді взагалі (порушення ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру") .

До ЦВК не було направлено копії вироку щодо ОСОБА_1 , отже підстав вважати, що ЦВК було відомо про порушене право суд не має.

Крім того, до 22 липня 2020 року ЦВК взагалі не було повідомлено про наявність справи за позовом прокурора в інтересах ЦВК до ОСОБА_1 .

Згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 ч.1 Перехідних положень (розділ ХІІІ) ЦПК України - до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 352 - 354, 355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов заступника керівника Мукачівської прокуратури Цапа К.К. (89600 м. Мукачево, вул.Л.Толстого, буд.15, Закарпатської області) в інтересах держави в особі Центральної виборчої комісії (01196 м. Київ, пл. Лесі Українки, буд.1) до ОСОБА_1 (зареєстрована: АДРЕСА_1 ; проживаюча: АДРЕСА_2 ) про відшкодування шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням - залишити без розгляду на підставі ст. 257 ч. 1 п.2 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - e-mail .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду через Свалявський районний суд Закарпатської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

ГОЛОВУЮЧИЙ - СУДДЯ Н.М.ЖИГАНСЬКА

22.09.2020 року