Справа № 766/567/19
23 вересня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Булах Є.М.,
секретар судового засідання Яковлєва О.М..,
справа №766/567/19; провадження №2/766/1297/20
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Херсоні справу за
відповідачів ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ),
ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 )
предмет та підстави позову: про стягнення боргу кредитором спадкодавця
учасники справи: не з`явилися
негайно після закінчення судового розгляду по суті, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне та,-
І. Виклад позиції позивача та відповідача.
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер. Спадкоємцями, які постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..
22.10.2014 року позивачем до Першої Херсонської державної нотаріальної контори було направлено претензію кредитора, на яку 03.12.2014 року позивачем було отримано відповідь в якій зазначалось, що спадкоємці померлого ОСОБА_3 із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались, а спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «Приватбанк».
Таким чином, відповідачі прийняли спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого. Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки відповідачі не відмовились від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки.
09.11.2018 року відповідачам у справі було направлено лист-претензію, який не було виконано.
263,03 грн. - заборгованість за відсотками.
Оскільки відповідачі продовжують ухилятися від виконання своїх зобов`язань і не погашають заборгованість, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом.
Відповідачі відзиву на позов не подали, були належним чином повідомлені про судовий розгляд справи.
ІІ. Процесуальні дії суду у справі.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 10.01.2019 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинській В.Е.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.01.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 14.05.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.05.2020, цивільна справа передана 14.05.2020 на розгляд судді Булах Є.М.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.05.2020 року цивільну справу прийнято до провадження, призначено підготовче судове засідання по справі на 04.06.2020 року у яке учасники справи не з`явились, у зв`язку із чим судове засідання відкладено на 23.06.2020 року.
У час призначений для розгляду справи сторони не з`явились, позивачем у раніше поданій заяві було заявлено клопотання про розгляд та вирішення справи без участі представника позивача. Відповідачі до суду заяв та клопотань не подавали.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.06.2020 року постановлено проводити підготовче судове засідання без участі сторін, вирішено закрити підготовче провадження у цивільній справі, справу призначено до судового розгляду по суті на 20.08.2020 року.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, до позовної заяви долучив клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.
У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 20.08.2020 року.
Представник позивача в судове засідання 20.08.2020р. та 23.09.2020 року не з`явився, до позовної заяви долучив клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.
Як передбачено п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Отже, у встановлений процесуальним законодавством строк, відповідачі будучи повідомленими належним чином, відзиву на позов не подали.
Таким чином, враховуючи згоду представника позивача про розгляд справи у його відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та неявки у судове засідання належним чином повідомлених про день, час та місце судового розгляду справи відповідачів і відсутності будь-яких заяв від них, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи із постановленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України.
Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.
ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин.
Судом встановлено, що між позивачем та ОСОБА_3 укладений договір № б/н від 18.08.2005 року згідно з умовами якого останній отримав кредит у розмірі 1400, 00 грн., шляхом підписання заяви.
У заяві зазначено, що базова процентна ставка складає 3% в місяць. ОСОБА_3 погодився з тим, що ця заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді. До кредитного договору банк додав Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку.
Згідно довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ОСОБА_3 , кредитний ліміт за договором б/н неодноразово змінювався.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про що виконавчим комітетом Степанівської сільської ради Суворовського району м. Херсон 01.07.2014 року складено актовий запис №20 та 02.07.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у м. Херсоні видано свідоцтво про смерть (повторно) серії НОМЕР_3 .
23.09.2014 року ПАТ «КБ «ПриватБанк» направлено претензію кредитора до Першої Херсонської державної нотаріальної контори.
Листом від 31.10.2014 року за вих. №982/02-14 Завідувач Першої Херсонської державної нотаріальної контори повідомив, що за вказаною претензією 24.10.2014 року заведено спадкову справу №618/2014 рік після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 гр. ОСОБА_3 . Станом на дату надання відповіді на запит ніхто із спадкоємців до нотаріальної контори не звертався.
12.10.2018 року до спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 банк направив лист-претензію, згідно з якою банк пред`явив свої вимоги, але жодних дій з виконання зобов`язання відповідачами не виконано.
263, 03 грн. - залишок заборгованості за відсотками на прострочену заборгованість.
ІV. Оцінка Суду.
Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства.
Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів.
Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини й не припинилися внаслідок його смерті.
Зі смертю позичальника зобов`язання щодо повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються ст. ст.1281 і 1282 ЦК України.
Згідно зі ст.1282 ЦК спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного в спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці в спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі.
У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника), за загальним правилом, переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника в зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного в спадщину.
Таким чином, правовідносини, що виникли між банком і боржником (який помер), після його смерті трансформуються в зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем і спадкоємцями боржника й вирішуються в порядку положень ст.1282 ЦК.
За висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 21.08.2019 року у справі №320/6489/16-ц, при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені в ч.ч.2 та 3 ст.1282 ЦК, оскільки в разі пропуску таких строків на підставі ч.4 ст.1281 ЦК кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених у ст.1282 ЦК, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд установлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора суду належить установити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до ч.1 ст.1282 ЦК.
Обґрунтовуючи підстави позову, АТ КБ «ПРИВАТБАНК» посилався на те, що відповідачі, відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , оскільки останні проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не відмовилися від прийняття спадщини шляхом подання відповідної заяви.
Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно матеріалів справи, за паспортними даними відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , адреса їх реєстрації з померлим є спільною: АДРЕСА_1 . За інформацією отриманою судом 07.09.2020 року з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб ХМР, вказані доводи позивача спростовано.
Разом з цим, реєстрація зазначених осіб за однією адресою із померлим не є достовірною підставою вважати відповідачів спадкоємцями померлого ОСОБА_3 , оскільки сам факт реєстрації місця проживання відповідачів разом зі спадкодавцем, без наведення конкретних аргументів та надання доказів про наявність взагалі спадкового майна, його обсяг, не свідчить про прийняття останніми спадщини у встановленому Законом порядку.
Крім того, суду не надано доказів наявності/відсутності складеного за життя ОСОБА_3 заповіту.
Також суду не надано доказів наявності після смерті ОСОБА_3 спадкового майна, так як встановлення факту відсутності за життя у померлого будь-якого майна виключає саму можливість набуття права спадкування.
Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась.
Також суду не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження родинних стосунків відповідачів з померлим і відповідно віднесення їх до певної черги спадкоємців за законом.
Таким чином, доводи позивача про належність відповідачів до кола спадкоємців за законом після смерті позичальника є недоведеними.
Крім того, позивачем не доведені суду обсяг та вартість спадкового майна після смерті позичальника в межах вартості якого відповідно до ст.1282 ЦК України повинно відбуватись задоволення вимог кредитора спадкоємцями. Розмір частки кожного спадкоємця також не визначений.
Жодні докази на підтвердження цих обставин до позову не додані, клопотання про їх витребування позивачем не заявлялось.
Встановити вказані обставини з наданих суду доказів неможливо, у зв`язку з вищевикладеним, суд вважає необхідним у задоволенні позову відмовити повністю.
V. Заходи забезпечення позову (заяви).
Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися.
VI. Розподіл судових витрат між сторонами.
Частиною першою ст.133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Оскільки у задоволенні позовних вимог суд відмовляє то і відсутні правові підстави для відшкодування понесених позивачем судових витрат.
На підставі ст. ст. 15, 16, 627, 629, 1054, 1216-1218, 1223, 1268, 1269, 1281, 1282 ЦК України, ст.ст.12, 19, 43, 49, 81, 133, 141, 259, 263-265, 280-284, 354-355 ЦПК України, суд,-
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до п.3 розділу ХІI «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ,
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення складено 23.09.2020 року.
Суддя Є.М. Булах