Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 356/800/19
Провадження № 2/273/56/20
04 березня 2020 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Новицького Є. А.
секретаря судових засідань Макарчук І.В.,
представника Кам`янобрідської селищної ради Костінського В.А.,
представника служби у справах дітей Баранівської райдержадміністрації Ворощук О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог: опікунська рада при виконавчому комітеті Кам`янобрідської селищної ради, служба у справах дітей Баранівської районної державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та встановлення піклування над дитиною,-
В листопаді 2019 року ОСОБА_1 (далі також позивач) звернувся до суду з позовом (з уточниними позовними вимогами) до ОСОБА_2 (далі також відповідач) про позбавлення батьківських прав та встановлення піклування над ОСОБА_3 .
Позовні вимоги мотивовані тим, що він являється повнолітнім братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача та малолітнього ОСОБА_3 . Відповідач, як батько дітей жодного разу не приїздив до них, аби відвідати, аліменти не сплачував. Більш того, після смерті матері ОСОБА_4 , відповідач не виявив уваги до малолітнього сина, хоч знав про те, що він залишився без турботи батьків.
Позивач в судовому засіданні наполягав на задоволенні позову, вважав його таким, що підлягає задоволенню.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки до суду не повідомляв.
Представник виконавчого комітету Кам`янобрідської селищної ради Костінський В.А. вважав позов таким, що підлягає задоволенню.
Представник служби у справах дітей Баранівської районної державної адміністрації Ворощук О.С. вважав позов таким, що підлягає задоволенню.
Суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі відповідача в порядку заочного розгляду справи, що буде відповідати вимогам ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Суд, розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (а.с. 16).
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 є матір`ю, а ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 18).
З досліджених судом доказів вбачається, що з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 було стягнено аліменти на утримання неповнолітніх дітей, які він сплачував з порушенням законодавства шляхом прострочення платежів (а.с. 19-22).
З висновку опікунської ради Кам`янобрідської селищної ради Баранівського району Житомирської області вбачається, що опікунська рада вважає за недоцільне віддавати ОСОБА_3 батькові на виховання, а клопотати про призначення опікуном його старшого брата ОСОБА_1 (а.с. 51).
Згідно висновку служби у справах дітей Баранівської районної державної адміністрації від 28.10.2019 №590 ОСОБА_1 взято на облік, як кандидата в опікуни (а.с. 57).
Відповідно до ч.2, 3 ст. 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Відповідно до положень ст. 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Як зазначено у п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 р. № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загально визнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Відповідно до ст. 14 Закону України «Про охорону дитинства» діти та батьки не повинні розлучатися всупереч їх волі, за винятком випадків, коли таке розлучення необхідне в інтересах дитини і цього вимагає рішення суду.
Вищенаведені факти вказують на те, що відповідач свідомо нехтує своїми батьківськими обов`язками, не бере будь-якої участі у житті дитини, не піклується про фізичний та духовний розвиток, не забезпечує належний догляд, утримання та виховання.
Відповідно до ст. 164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
Як зазначалося вище, опікунська рада вважає за недоцільне віддавати ОСОБА_3 батькові на виховання, а клопотати про призначення опікуном його старшого брата ОСОБА_1 (а.с. 51).
Таким чином, позовні вимоги в частині позбавлення батьківських прав, обґрунтовані, доведені, та такі, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про встановлення піклування над малолітнім ОСОБА_3 та призначення піклувальником ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.
Статтею 243 Сімейного кодексу України визначено, що опіка над дитиною встановлюється органом опіки та піклування, а також судом у випадках, передбачених Цивільним кодексом України.
У статті 59 Цивільного кодексу України зазначено, що піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена.
Згідно до ч.4 ст.60 Цивільного кодексу України, суд встановлює піклування над неповнолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування.
Відповідно до ст.63 Цивільного кодексу України, опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.
Частиною 4 ст.167 Сімейного кодексу України передбачено, що якщо дитина, батьки якої позбавлені батьківських прав, не може бути передана другому з батьків, переважне право перед іншими особами на передання їм дитини мають, за їхньою заявою, баба та дід, повнолітні брати та сестри, інші родичі дитини, мачуха, вітчим.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» діти, позбавлені батьківського піклування, - діти, які залишилися без піклування батьків у зв`язку з позбавленням їх батьківських прав, відібранням у батьків без позбавлення батьківських прав, визнанням батьків безвісно відсутніми або недієздатними, оголошенням їх померлими, відбуванням покарання в місцях позбавлення волі та перебуванням їх під вартою на час слідства, розшуком їх органами Національної поліції, пов`язаним з відсутністю відомостей про їх місцезнаходження, тривалою хворобою батьків, яка перешкоджає їм виконувати свої батьківські обов`язки, а також діти, розлучені із сім`єю, підкинуті діти, батьки яких невідомі, діти, від яких відмовилися батьки, діти, батьки яких не виконують своїх батьківських обов`язків з причин, які неможливо з`ясувати у зв`язку з перебуванням батьків на тимчасово окупованій території України або в зоні проведення антитерористичної операції, та безпритульні діти.
ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3 (а.с. 23, 24).
З висновку служби у справах дітей Баранівської районної державної адміністрації вбачається, що ОСОБА_1 може бути кандидатом в опікуни (а.с. 57).
Виходячи з того, що суд дійшов висновку, що вимоги про встановлення піклування та призначення піклувальником ОСОБА_3 його брата ОСОБА_1 ґрунтуються на вимогах діючого законодавства та підлягають задоволенню.
Крім того, керуючись ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд стягує з відповідачів на користь позивача судові витрати.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4-13, 83, 247, 258, 259, 263, 265, 280, 284 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьківських прав відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , піклувальником відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 судові витрати в розмірі 1 536 (однієї тисячі п`ятсот тридцяти шести) грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному поряду, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Є.А. Новицький