Житомирський апеляційний суд
Справа №279/2204/20 Головуючий у 1-й інст. Коваленко В. П.
Категорія 16 Доповідач Коломієць О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Коломієць О.С.

суддів: Шевчук А.М., Талько О.Б.

розглянувши у місті Житомирі в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників) цивільну справу № 279/2204/20 за позовом ОСОБА_1 до Новаківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про затвердження технічної документації із землеустрою та передачу земельних ділянок у власність

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року, яка постановлена суддею Коваленко В.П. в м. Коростені

в с т а н о в и в:

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Новаківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, в якому просив скасувати рішення 6-ї сесії VІІ скликання Новаківської сільської ради від 05.04.2016 року № 49, яким була погоджена технічна документація із землеустрою на ім`я ОСОБА_3 та передано останній у приватну власність земельну ділянку.

15 травня 2020 року ухвалою судді заява ОСОБА_1 була залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків та в подальшому ухвалою від 02 липня 2020 року була визнана судом неподаною та повернута позивачу.

Не погоджуючись з даною ухвалою представник ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Заявник зазначає, що підстави для залишення позовної заяви без руху через те, що заява позивача зачіпає права та інтереси суміжного землекористувача, були відсутні, оскільки заява була подано з додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу. При цьому суд не звернув уваги, що залучення до участі у справі співвідповідача та третьої особи, регулюється положеннями ст. ст. 51, 53 ЦПК України і не є підставою для залишення позовної заяви без руху. Проте, суд першої інстанції не надав належної оцінки даним обставинам та безпідставно визнав неподаною та повернув позивачу його заяву, чим порушив право на звернення до суду.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах передбачених ст.367 ЦПК України, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків (а.с.33), через невідповідність її вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки зі змісту позовної заяви слідує, що вона зачіпає права суміжного землекористувача, яка не залучена до участі у справі, не зазначено її повну і точну адресу.

Копію зазначеної ухвали надіслано 18.05.2020 року заявнику рекомендованим листом та отримано особисто 26.05.2020 року (а.с.35).

Повертаючи 02 липня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 , суд виходив з того, що у визначений судом строк зазначені в ухвалі суду від 15 травня 2020 року недоліки виконані не були.

Проте такий висновок суду першої інстанції є передчасним.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звертаючись з позовом до Новаківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про скасування рішення 6-ї сесії VІІ скликання Новаківської сільської ради від 05.04.2016 року № 49, зазначав, що дане рішення суперечить рішенню Новаківської сільської ради народних депутатів Коростенського району Житомирської області від 17.11.1993 року № 39, згідно якого ОСОБА_1 була передана у приватну власність земельна ділянка загальною площею 0,44 га. При цьому вважав, що саме Новаківська сільська рада Коростенського району, надаючи земельну ділянку іншій особі, порушила основоположні принципи земельного законодавства, викладені у ст.5 ЗК України, а саме забезпечення рівності права власності на землю громадян та забезпечення гарантій на землю.

Згідно з вимогами статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, а також зміст позовних вимог.

Позивачем та відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ПК України).

Відповідно до статті 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Згідно роз`яснень, які викладені у пункті 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення позовної заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України.

За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження у справі.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц.

Разом з тим, постановляючи ухвалу про визнання неподаною та повернення позовної заяви ОСОБА_1 , суд першої інстанції вищевказаного не врахував, як і не врахував те, що в статті 189 ЦПК України визначено завдання підготовчого провадження, якими, зокрема, є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Також згідно з п.4 ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно ч.3 ст. 13 ЦПК України позивач розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що позовна заява, подана позивачем ОСОБА_1 відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, а вищевказані норми процесуального права визначають, що обставини та питання, які стали підставами для залишення позовної заяви без руху та в подальшому для її повернення можуть бути вирішені в підготовчому засіданні.

Тому, повернення позивачу позовної заяви з підстав, викладених в ухвалі Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02 липня 2020 рокує передчасним.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 02 липня 2020 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Судді