Провадження № 2-з/760/328/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Усатова І.А., розглянувши заяву представника позивача Публічного акціонерко товариства «КИЇВЕНЕРГО» - Дуднік-Дубіняки Дмитра Ігоровича про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

В С Т А Н О В И В:

12 жовтня 2018 року до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява представника позивача Публічного акціонерко товариства «КИЇВЕНЕРГО» - Дуднік-Дубіняки Дмитра Ігоровича про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Згідно поданої заяви представник позивача просить суд:

-здійснити забезпечення шляхом заборони відчуження нерухомого майна: 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу № 76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-здійснити забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно: 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу № 76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви вказує, що 02 жовтня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги нерухомого майна за лотом № 299461, а саме 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу № 76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві 04 жовтня 2018 року складений Акт про проведені електронні торги, з якого вбачається, що відповідного протоколу про проведені електронні торги від 02.10.2018 № 360501 Державного підприємства «СЕТАМ» переможцем визнано ОСОБА_1 .

Просить врахувати, що постановою від 23.08.2018 (ВП № 53427364) про зарахування коштів, стягнутих на користь ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» по виконавчим провадженнях, де стягувач є боржником розділено та перераховано кошти в розмірі 213 732, 91 грн. по зведеному виконавчому провадженню № 55941089 про стягнення боргів з ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Крім того, платіжним дорученням № від 28.09.2018 року сплачено борг ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» перед ЖБК «Обчислювач-13» у розмірі 321 123,70 грн. (ВП № 55994034).

За таких умов, 28.09.2018 ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» перед ЖБК «Обчислювач-13» було погашено борг по виконавчому провадженню, однак, майно боржника все-одно було виставлено на торги 02.10.2018, про що боржнику відомо не було.

З урахуванням того, що борг боржником було погашено, вважає проведені торги незаконними, що порушують права та охоронювані законом інтереси позивача.

Враховуючи вищевикладене, просить заяву задовольнити.

Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією з причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду.

З точки зору закону значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом:

-накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

-накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави;

-забороною вчиняти певні дії;

-встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин;

-забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

-зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

-зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

-зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

-арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

-іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Так, згідно ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову до подання позовної заяви подається за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як вбачається з матеріалів заяви, позивач, як предмет майбутнього позову вказує оскарження Акту про проведені електронні торги від 04.10.2018, за яким відповідно до протоколу про проведенні електронні торги від 02.10.2018 № 360501 ДП «СЕТАМ» переможцем визнано ОСОБА_2 та зазначає, що 02 жовтня 2018 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги нерухомого майна за лотом № 299461, а саме 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу № 76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

В рамках підготовки подання зазначеного позову представник позивача просить забезпечити його майбутнє виконання шляхом накладення арешту та встановлення заборони відчуження щодо нерухомого майна: 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу № 76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв. м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Пунктом 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» від 1 березня 2013 року № 3 передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч. 1 ст. 30 ЦПК України). Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

До позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявлення вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.

У зв`язку з викладеним та враховуючи положення ст. 30 ЦПК України, дана заява про забезпечення позову, як і сам позов підлягають пред`явленню за правилами виключної підсудності, визначеним ч. 1 ст. 30 ЦПК України, тобто за місцезнаходженням майна.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, нерухоме майно з приводу якого представник позивача просить вжити заходи забезпечення позову, а саме 7/100 частин нежилих приміщень напівпідвалу №76 (в літ. А), загальною площею 110,90 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться на території Печерського району м. Києва.

З огляду на викладене, враховуючи правила підсудності щодо подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, суд дійшов висновку, що заява представника позивача Публічного акціонерко товариства «КИЇВЕНЕРГО» - Дуднік-Дубіняки Дмитра Ігоровича про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення чи протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя: