Справа № 183/2981/19
№ 2-ві/183/4/20
У Х В А Л А

22 вересня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Дмитра Ілліча, у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання дійсними договорів дарування грошових коштів, -

в с т а н о в и л а:

16 вересня 2020 року канцелярією Новомосковського міськрайонного суду зареєстровано заяву відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Д.І.

Протоколом автоматизованого розподілу від 21.09.2020 року заява передана на розгляд судді Сорокі О.В.

В обґрунтування своєї заяви відповідач посилається на те, що в провадженні Новомосковського міськрайонного суду, під головуванням судді Городецького Д.І. знаходиться цивільна справа №183/2981/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання дійсними договорів дарування грошових коштів.

Також під головуванням судді Городецького Д.І. розглядалася цивільна справа № 183/2402/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі судді Городецького Д.І. від 23 вересня 2020 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Не погодившись із зазначеним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на рішення суду, з мотивів його незаконності та необґрунтованості.

Враховуючи те, що обидві цивільні справи були в провадженні судді Городецького О.І., останній був освідчений про всі обставини справи, а отже під час прийняття рішення фактично маніпулював доказами, поданими сторонами, та виніс, на думку сторони, завідомо незаконне та необґрунтоване рішення, що свідчить про неупередженість судді у прийняття рішення.

Крім того, суддя вже має власну думку та прийняв рішення про дійсність договорів дарування грошових коштів, навіть не дослідивши письмових договорів дарування грошових коштів, які є істотними для вирішення справи, що дає підстави вважати, що він зацікавлений у результатах розгляду цивільної справи.

У відповідності до ч.7 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

В силу ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов до наступного висновку.

Так, у відповідності ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу у цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненим законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Згідно із ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору. Щодо безсторонності суду при розгляді справ, Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності. Щоб задовольнити ці вимоги, суд повинен відповідати суб`єктивному і об`єктивному тесту: безсторонність для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися суб`єктивним тестом, тобто на підставі особистого переконання окремого судді в даній справі, і за об`єктивним тестом, тобто з`ясування, чи має суддя гарантії, достатні для виключення будь-якого законного сумніву стосовно його безсторонності.

Наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких були б неможливі сумніви у його безсторонності.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Однією з процесуальних форм забезпечення об`єктивності та неупередженості судового розгляду є гарантоване законом право відводу у визначених законом випадках.

Як випливає зі змісту норм ЦПК України, відвід судді є одним з механізмів, що забезпечує законність та обґрунтованість судового рішення.

Слід зазначити, що ЄСПЛ встановив два аспекти «неупередженості»: по-перше, суддя повинен бути суб`єктивно вільний від особистих упереджень або пристрасті, по-друге, він повинен бути об`єктивно неупереджений, тобто гарантовано виключати будь-які обґрунтовані сумніви щодо цього. У контексті об`єктивного критерію окремо ЄСПЛ відзначає поведінку суддів, а саме необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Поряд з цим, відповідно до вимог ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного суду від 03 липня 2019 року у справі № 826/14033/17.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що доводи відповідача ОСОБА_1 , викладені у його заяві про відвід судді Городецького Д.І., не можуть бути розцінені судом, як обставина, що викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, являються його думкою та припущеннями, які суд розцінює, як незгоду з прийнятим суддею рішенням у цивільній справі № 183/2402/19, однак участь судді у розгляді іншої цивільної справи не є перешкодою для розгляду справи, учасниками якої є ті ж самі сторони.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 36, 40, 260 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити відповідачеві ОСОБА_1 у задоволенні заяви про відвід судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Городецького Дмитра Ілліча у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання дійсними договорів дарування грошових коштів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.