Справа № 724/569/20
Провадження № 2/724/251/20
У Х В А Л А

18 вересня 2020 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Єфтеньєва О.Г.

при секретарі: Ватамана І.І.

за участю сторін:

представника позивача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Хотині Чернівецької області заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід судді Єфтеньєва О.Г. у цивільній справі № 724/569/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

18.09.2020 року представник відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області із заявою, в якій просить відвести суддю Хотинського районного суду Чернівецької області від розгляду цивільної справи № 724/569/20 за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

В обгрунтування заяви посилається на те, що відповідно до позовної заяви, між сторонами укладено договір позики, згідно умов якого позивач ОСОБА_4 передав в борг відповідачу ОСОБА_2 - 677406 доларів США до 01.10.2019 року, відповідач зобов`язання за договором позики не виконав, кошти не повернув у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з відповідною позовною заявою.

Відповідач заперечуючи проти позову зазначив, що договір позики з позивачем не укладав, гроші в сумі 677406 доларів США ніколи не отримував. Крім того, в своїх запереченнях відповідач посилався на те, що надану на підтвердження укладення договору позики розписку не писав.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 02 липня 2020 року у справі № 724/569/20 призначено судову почеркознавчу експертизу боргової розписки від 30 серпня 2019 року.

Попри те, що представником відповідача заявлено клопотання про витребування у позивача оригіналу боргової розписки від 30 серпня 2019 року, суддя Єфтеньєв О.Г. достовірно знаючи, що проведення почеркознавчої експертизи по технічному зображенню розписки неможливо, діючи упереджено та необ`єктивно скерував до експертної установи ухвалу про проведення експертизи без надання необхідної для її проведення оригіналу боргової розписки.

Як наслідок, 28.07.2020 року судовим експертом Науково- дослідного експертно-криміналістичного центру (НДЄКЦ) при УМВС України в Чернівецькій області відмовлено в проведенні експертизи у зв`язку із ненаданням оригіналу боргової розписки від 30 серпня 2019 року.

Крім того, відповідно до інформації відповідача суддя Єфтеньєв О.Г. та позивач ОСОБА_4 є друзями, відвідують спільно святкові заходи та проводять разом відпочинок.

Вказані обставини викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Єфтеньєва О.Г.

Представник позивача ОСОБА_1 в підготовчому судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви про відвід судді.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явилися, але були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Представник відповідача ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив відкласти проведення підготовчого засідання на іншу дату у зв`язку з його відрядженням в м. Мукачеве.

Вислухавши пояснення представника позивача, розглянувши доводи, викладені в заяві про відвід представником відповідача, суд вважає, що заява про відвід судді є необґрунтованою та безпідставною, та в її задоволенні слід відмовити, виходячи з наступних підстав.

Так, статтею 40 ЦПК України, визначено порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу.

Відповідно до ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Згідно положень частини другої ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) стало відомо після початку з`ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

Стаття 36 ЦПК України визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, стаття 36 ЦПК України містить в собі вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.

Згідно ч. 7 ст. 56 "Закону України Про судоустрій і статус суддів" суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі Гаусшильдт проти Данії , Мироненко і ОСОБА_6 проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України.

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок про те, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Між тим, суд, дослідивши підстави для відводу головуючого судді, заявлені представником відповідача, вбачає, що останні не знайшли свого належного та обґрунтованого підтвердження, і як такі відсутні в матеріалах справи.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, та враховуючи викладені підстави відводу у поданій заяві, суд приходить висновку, що заява представника відповідача ОСОБА_3 про відвід судді Єфтеньєва О.Г. є необґрунтованою та безпідставною, оскільки не містить визначених процесуальним законодавством підстав для відводу судді.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 36-40 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про відвід судді Єфтеньєва О.Г. у цивільній справі № 724/569/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про стягнення коштів за договором позики - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 22.09.2020 року.

Суддя: О.Г. Єфтеньєв