233 Справа № 233/8862/19
УХВАЛА

22 вересня 2020 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Мартиненко В. С.,

за участю секретаря судового засідання Ліман С.М.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Костянтинівці цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позов звернулося Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», в якому просило стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № б/н від 31 січня 2006 року, укладеним між позивачем та ОСОБА_3 , у розмірі 7345,16 грн та судовий збір.

В обґрунтування вказаних вимог позивач посилався на те, що між ним та ОСОБА_3 було укладено кредитний договір № б/н від 31 січня 2016 року, згідно з яким останній отримав кредит у розмірі 8000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, зі сплатою процентів за користування кредитом згідно умов договору. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер. Відповідачі постійно проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_3 , а отже прийняли спадщину, до складу якої входить, зокрема, кредитні зобов`язання померлого позичальника. На час смерті позичальника заборгованість перед позивачем за вищенаведеним кредитним договором становила 7345,16 грн.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 12 березня 2020 року було прийнято до розгляду позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку спадкування та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 06 квітня 2020 року провадження у справі в частині позовних вимог до ОСОБА_2 закрито.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 25 травня 2020 року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили.

Проте позовна заява підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до частини третьої статті 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частинами 1-2 статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктом 2 частини четвертої статті 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Аналізуючи вказані норми права Верховний Суд у постанові від 28 січня 2020 року у справі № 233/1537/18-ц виклав правовий висновок, відповідно до якого доводи касаційної скарги про те, що представником у суді у малозначних спорах (малозначні справи) може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, а оскільки у цій справі ціна позову складає 15 633,02 грн, тому цілком законно та обґрунтовано до скарги долучено довіреність, як доказ на підтвердження повноважень представника банку, проте АТ КБ «ПриватБанк» відмовлено у доступі до правосуддя, чим грубо порушено конституційне право заявника, не заслуговують на увагу, оскільки спадкові справи не підпадають під категорію малозначних, тому не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного провадження, а отже, представництво у судах апеляційної інстанції здійснюється виключно адвокатами, відповідно до вимог статті 131-2 Конституції України (підпункт 11 пункт 16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)»).

Судом встановлено, що дана позовна заява підписана Савіхіною Анастасією Миколаївною, яка діє інтересах позивача на підставі довіреності, посвідченої головою правління АТ КБ «ПриватБанк» 01 квітня 2019 року, № 1734-К-Н-О.

Проте в Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що ОСОБА_4 є адвокатом.

Враховуючи те, що вказаний спір виник із спадкових правовідносин, в зв`язку з чим справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження та не є малозначною за вимогами цивільного процесуального закону, представництво в цій справі може бути здійснено лише адвокатом.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. ст. 185 ЦПК України заява повертається, зокрема, у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про необхідність залишити без розгляду позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку спадкування, позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Керуючись ст. ст. 185, 257, 260, 261, 353, п.п.15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно, а також подати клопотання про повернення суми судового збору, сплаченої при поданні позову до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами ЦПК України, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя