Справа № 147/972/20
Провадження № 2/147/379/20
УХВАЛА

про залишення позову без руху

21 вересня 2020 року смт.Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Натальчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

У вересні 2020 року до Тростянецького районного суду Вінницької області від ОСОБА_1 надійшла позовна заява до Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про визнання права власності на спадкове майно.

Дослідивши отримані матеріали, судом встановлені недоліки позовної заяви, які унеможливлюють відкриття провадження у справі та обумовлюють необхідність залишення позовної заяви без руху за наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так позивачем заявлено вимогу про визнання права на земельну частку (пай), що є саме вимогою майнового характеру, оскільки пов`язана з підтвердженням прав на майно, однак позивачем взагалі не зазначено ціну позову, яка в даному випадку визначається,згідно положень п.2 ч.1ст.176 ЦПК України, вартістю майна на день звернення до суду.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В пункті 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

У зв`язку з викладеним, суд позбавлений можливості встановити правильність сплати позивачем судового збору за подання даної позовної заяви, який у відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» має становити 1 відсоток від визначеної в порядку п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840, 80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510 грн).

Таким чином, позивачу необхідно вказати у позовній заяві ціну позову, визначену згідно з п.2ч.1ст.176 ЦПК України, та в разі необхідності доплатити судовий збір з урахуванням визначеної вартості майна на час звернення до суду, із наданням відповідних доказів.

Суд звертає увагу, що довідка відділу у Тростянецькому районі ГУ Держгеокадастру у Вінницькій області від 15.10.2019 р. містить дані про середній розмір земельної частки (паю) по Торканівській сільській раді станом на 01.01.2019 р., тоді як з позовом ОСОБА_1 звернулася у вересні 2020 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення яких є неможливим без судового втручання.

Відповідачем в позові зазначено Торканівську сільську раду Тростянецького району Вінницької області, однак зі місту позову вбачається, що доказів на підтвердження зазначених обставин в порушення п.5 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано, а саме: відсутні посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права на дане майно.

Окрім того, як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї доказів, необхідність звернення позивача до суду за захистом своїх прав викликана неможливістю скористатись правом на спадщину через відсутність правовстановлюючих документів на земельну частку (пай), що належала померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Так, згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленному цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування суди мають звертати увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ч. 4 ст. 49 ЗУ «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що вона зверталася до державного нотаріуса з приводу оформлення спадщини, але отримала відмову. На підтвердження вказаних в позові обставин, позивачем додано лист державного нотаріуса від 06.06.2019 року за №358/02-17, але не надано доказів отримання постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії (видачу свідоцтва про право на спадщину), що підтверджує підстави звернення до суду за захистом своїх прав.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), надати суду постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дій.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без руху враховується, практика Європейського суду з прав людини (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 p.) де зазначено, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин подана позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючисьст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно, -залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення указаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк, її позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає (за виключенням вимог щодо сплати судового збору).

Суддя О.А. Натальчук