Ухвала

21 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 591/1606/19

провадження № 61-11147св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Сумської міської ради, третя особа - Сумська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування, за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на ухвалу Сумського апеляційного суду від 13 липня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду із позовом до Сумської міської ради, третя особа - Сумська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування.

Рішенням Зарічного районного суду міста Суми від 16 вересня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_6 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 7/27 частки кожному земельної ділянки - кадастровий номер: :03:010:0010, місце розташування:

АДРЕСА_1 , цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), категорії земель: землі житлової та громадської забудови, площа земельної ділянки: 0,1000 га.

Не погоджуючись із рішенням Зарічного районного суду міста Суми

від 16 вересня 2019 року, особа, яка не брала участі у справі ОСОБА_4 оскаржила його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сумського апеляційного суду від 13 липня 2020 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника особи, яка не брала участь у справі, - ОСОБА_4 - адвоката Турченка С. П. на рішення Зарічного районного суду міста Суми від 16 вересня 2019 року - закрито.

27 липня 2020 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5 через засоби поштового з?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Сумського апеляційного суду від 13 липня 2020 року та передати справу до суду апеляційної інстанції, мотивуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п?яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Сумської міської ради, третя особа - Сумська міська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на частку земельної ділянки в порядку спадкування, за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на ухвалу Сумського апеляційного суду від 13 липня 2020 року призначити до судового розгляду колегією у складі п?яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська