КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження № 22-ц/824/3508/2020 Доповідач Заришняк Г.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 рокуКиївський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.

при секретарі Діденку А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Морозова Світлана Володимирівна, про визнання недійсним договору іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року адвокат Гладкий Р.В., діючи в інтересах позивачки ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , АТ «УкрСиббанк», третя особа приватний нотаріус КМНО Морозова С.В. про визнання недійсним Договору іпотеки № 14822 від 05.06.2008, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Морозовою С.В. 05.06.2008р. за реєстровим № 13879, укладеного між АКІБ «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 . Зазначав, що договір іпотеки укладений без нотаріально посвідченої згоди позивачки, яка проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу з 20.11.2007 по 07.01.2011р., що встановлено рішенням суду від 03.03.2016р.

Одночасно з поданням позову представник позивача подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежилі приміщення з № 1 по № 8 (група приміщень №757) (в літ. А), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . На обґрунтування арешту послався на те, що Договір іпотеки було укладено ОСОБА_3 без письмової нотаріально посвідченої згоди іншого співвласника - ОСОБА_2 . Зазначені нежилі приміщення можуть бути реалізовані шляхом проведення електронних торгів в рамках виконавчих проваджень ВП № 52527765 від 04.10.2016р., ВП № 52526618 від 04.10.2016р., що перебувають на виконанні в Дарницькому районному відділі Державної виконавчої служби м. Києва ГТУЮ у м. Києві, боржник - ОСОБА_3 , а стягувач - АТ «УкрСиббанк»; існує реальна загроза того, що на момент вирішення спору по суті, метою якого є захист прав власності ОСОБА_2 , як співвласника нежилих приміщень з № 1- по № 8 (група приміщень № 757) (в літ. А), Дарницький РВ ДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві реалізує це майно, що в майбутньому призведе до утруднення виконання рішення суду в разі задоволенні позовних вимог позивача. Щодо зустрічного забезпечення вказав на відсутність сенсу, оскільки забезпечення позову не спричинить для відповідачів негативних наслідків у вигляді збитків.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року заяву представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Гладкого Р.В. про забезпечення позову задоволено.

В порядку забезпечення позову накладено арешт на нежилі приміщення з № 1 по № 8 (група приміщень № 757) (в літ. А), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 - до набрання законної сили рішенням суду по суті спору.

Застосовано зустрічне забезпечення, зобов`язано ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва, за реквізитами, грошові кошти в сумі 239 000 грн. у десятиденний строк з дня постановлення ухвали.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , діючий в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду в частині зустрічного забезпечення позову скасувати, в іншій частині ухвалу суду залишити без змін.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивачки підтримав апеляційну скаргу з підстав та доводів, викладених в ній.

Інші учасники справи про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили, правом на подачу відзиву не скористались.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обгрунтованність постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , АТ «УкрСиббанк», третя особа приватний нотаріус КМНО Морозова С.В., про визнання недійсним договору іпотеки.

Обгрунтовуючи позовні вимоги про визнання недійсним договору іпотеки, представник позивачки вказував на те, що оспорюваний Договір Іпотеки № 14822 від 05.06.2008р., предметом якого є нежилі приміщення № 1 по № 8, укладений без її згоди, а тому є недійним.

Суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про обґрунтованість доводів представника позивача щодо існування ризику відчуження вищевказаних нежилих приміщень на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захід у разі повного або часткового задоволення позову. Враховуючи конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави і предмет позову, суд правильно наклав арешт на спірні нежилі приміщення до набрання законної сили рішенням суду по суті спору.

Ухвала суду в цій частині не оскаржується.

Разом з тим, застосовуючи зустрічне забезпечення та зобов`язуючи ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти в сумі 239 000 грн. у десятиденний строк з дня постановлення ухвали, суд першої інстанції виходив з того, що обраний позивачем спосіб забезпечення позову суттєво обмежує правомочність власника щодо розпоряджання своїм майном на власний розсуд та ураховуючи конкретні обставини справи, підстави і предмет позову та дані про майновий стан позивача, який не надав доказів наявності майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, а тому районний суд вважав необхідним застосувати зустрічне забезпечення в розмірі, що становить 10 % від вартості спірних нежитлових приміщень.

Колегія суддів не може погодитися з такими висновком суду, з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статі 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 150 ЦПК України позов може бути забезпечений накладенням арешту на майно.

Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову (частини 1, 2 статі 154 ЦПК України).

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною 3 статі 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частин 4-6 статі 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення.

За змістом наведених правових норм інші заходи зустрічного забезпечення, відмінні від внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів, можуть бути вжиті судом лише за встановленої відсутності у позивача можливості внести відповідну суму.

Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, колегія суддів вважає, що по справі відсутні належні докази можливого нанесення реальних збитків, які можуть бути спричинені відповідачам в наслідок забезпечення позову.

Крім того, не містять матеріали справи й доказів наявності передбачених ст. 154 ЦПК України випадків обов`язкового застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи, що обраний позивачкою спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачам чи третім особам, й відсутні обставини, визначені частиною 3 статі 154 ЦПК України, для застосування зустрічного забезпечення, законних підстав для застосування такого зустрічного забезпечення не вбачається.

Враховуючи викладене, ухвала суду першої інстанції в частині зустрічного забезпечення підлягає скасуванню.

В іншій частині ухвала суду не оскаржувалась, й не містить обов`язкових підстав для її перегляду судом апеляційної інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 , -задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року в частині застосування зустрічного забезпечення - скасувати.

В решті дану ухвалу суду залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлений 03 березня 2020 року.

Головуючий :

Судді:

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Обгрунтовуючи позовні вимоги про визнання недійсним договору іпотеки, представник позивачки вказує на те, що оспорюваний Договір Іпотеки № 14822 від 05.06.2008р., предметом якого є нежилі приміщення № 1 по № 8, укладений без її згоди, а тому є недійним.

Суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про обґрунтованість доводів представника позивача щодо існування ризику відчуження вищевказаних нежилих приміщень на користь третіх осіб, що може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захід у разі повного або часткового задоволення позову. Ураховуючи конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави і предмет позову, суд правильно наклав арешт на спірні нежилі приміщення до набрання законної сили рішенням суду по суті спору.

Ухвала суду в цій частині не оскаржується.

Разом з тим, застосовуючи зустрічне забезпечення та зобов`язуючи ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти в сумі 239 000 грн. у десятиденний строк з дня постановлення ухвали, суд першої інстанції виходив з того, що обраний позивачем спосіб забезпечення позову суттєво обмежує правомочність власника щодо розпоряджання своїм майном на власний розсуд та ураховуючи конкретні обставини справи, підстави і предмет позову та дані про майновий стан позивача, який не надав доказів наявності майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, а тому суд вважав необхідним застосувати зустрічне забезпечення в розмірі, що становить 10 % від вартості спірних нежитлових приміщень.

Колегія суддів не може погодитися з такими висновком суду з огляду на наступне.