печерський районний суд міста києва
Справа № 237/3566/17-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2020 року Печерський районний суд міста Києва

у складі:

головуючого судді - Бусик О.Л.;

при секретарі судових засідань - Диба І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна про стягнення боргу за договорами позики та визнання заяви недійсною,

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2019 року на підставі постанови Донецького апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року вказана цивільна справа надійшла в провадження до судді Бусик О.Л. для подальшого розгляду.

Ухвалою судді від 22 листопада 2019 року справу прийнято до провадження судді призначено дату підготовчого засідання у справі на 24 лютого 2020 року.

22 листопада 2019 року через канцелярію суду представником позивача було подано заяву про залучення до участі у розгляді справи в якості співвідповідача ОСОБА_4 .

Учасники розгляду у судове засідання не з`явилися, про час, дату і місце судового розгляду повідомлялися належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Постановою Донецького апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року, встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28 березня 2017 року ОСОБА_5 є власником квартири АДРЕСА_1 , що вказує на те, що на час розгляду справи спірна квартира перебувала у власності особи, яка не була учасником справи.

Відповідно до статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Зважаючи на зміст ст. 46, 47 ЦПК України, брати участь у розгляді справи в якості учасників справи можуть фізичні та юридичні особи, і саме вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

За приписами частини 1 статті 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач, саме останній є особою, яка є процесуальною особою, яка на думку позивача, своєю діяльністю (діями або бездіяльністю) порушила його права та до якої позивач направляє свої позовні вимоги (свій позов) звернувшись при цьому до органу суду.

Суд першої інстанції, як передбачено частиною 1 статті 51 ЦПК України, має право за клопотанням позивача залучити до участі у ній співвідповідача.

У відповідності до приписів частини 2 статті 50 ЦПК України, участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Згідно із ч. 4 статті 51 ЦПК України, про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала, за клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Таким чином, враховуючи, що предметом спору у цивільній справі № 237/3566/17-ц є вимоги, які стосуються встановлення права власності на нерухоме майно, а саме: квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку належить ОСОБА_4 , суд вважає за доцільне клопотання задовольнити і залучити в якості співвідповідача ОСОБА_4 , у зв`язку із тим, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки останнього.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 42, 43, 46-51, 178-180, 189, 197-198, 258-261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника позивача - задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ), надіславши останньому копію ухвали.

Призначити підготовче засідання на 09 квітня 2020 року о 16-00 год. в залі суду в м. Києві за адресою: 01601‚ м. Київ, вул. Володимирська, 15, кабінет № 333.

Встановити відповідачу ОСОБА_4 строк для подання до суду відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам (позивачу, відповідачу) копії відзиву та доданих до нього документів, що не перевищує п`ятнадцяти днів до призначеного судового засідання.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву має право підготувати відповідь на відзиви, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, направити відповідачам та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідачі до початку розгляду справи по суті, мають право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити іншим учасникам справи та суду з підтвердженням такого направлення.

Роз`яснити відповідачу ОСОБА_4 право на звернення до суду з клопотанням про розгляд справи спочатку, а також, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Л. Бусик