Номер справи 623/320/20
Номер провадження 2/623/339/2020
РІШЕННЯ

іменем України

04 березня 2020 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Винниченка П.П.

з участю: секретаря - Ардашевої Я.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Ізюмі справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Недрофарба", Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюм Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування арешту на частину житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом до Приватного акціонерного товариства "Недрофарба", Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюм Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про скасування арешту на частину житлового будинку, в якому просив скасувати арешт на 1/4 частину житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого зареєстроване: АДРЕСА_1 , накладений постановою від 28 березня 2008 року Відділу державної виконавчої служби Ізюмського міськрайонного управління юстиції Харківської області, та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна реєстровий запис про обтяження, тип обтяження - арешт нерухомого майна, за реєстраційним номером № 6967857 від 08.04.2008 р. підстава обтяження: постанова 28.03.2008, Ізюмського міськрайонного ВДВС; об`єкт обтяження: 1/4 частина будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; власник: ОСОБА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився, однак надав клопотання, в якому просив розглянути справу за його відсутності.

Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь -якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У судове засідання представник Приватного акціонерного товариства "Недрофарба" не з`явився, заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та відзиву на позов у встановлений судом строк не подав. Про причини неявки суд не повідомив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить зворотне поштове повідомлення, наявне в матеріалах справи, що відповідає вимогам ст. 130 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

У судове засідання представник ВДВС не з`явився, надав письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що згідно даних, що містяться в спецрозділі АСВП виконавче провадження №2900372 з виконання виконавчого листа 1-298, виданого 03.08.2006 року Ізюмським міськрайонним судом Харківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ "Надрофарба" заборгованості в сумі 9210,00 грн. завершене 03.11.2008 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України "Про виконавче провадження" (у редакції, що діяла на той час). Згідно Акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 28.02.2012 року вищезазначене виконавче провадження знищене. Згідно даних, що містяться в спецрозділі АСВП виконавче провадження № 2900601 з виконання виконавчого листа 1-298, виданого 03.08.2006 року Ізюмським міськрайонним судом Харківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ "Надрофарба" заборгованості в сумі 2251,93 грн. завершене 03.11.2008 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України "Про виконавче провадження" (у редакції, що діяла на той час). Згідно Акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 28.02.2012 року вищезазначене виконавче провадження знищене. Станом на теперішній час зазначені виконавчі документи на виконанні не перебувають. Просив розглянути справу за наявними у матеріалах справи доказами на розсуд суду. Провести розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Матеріалами справи встановлено, що відносно 1/4 частини житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.11.1990 року, виданого державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області Зелінською Т.І. та зареєстрованого в МБТІ 31.01.1991 р., діє арешт, накладений 28.03.2008 року постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Ізюмського міськрайонного управління юстиції Харківської області.

Вказане обтяження зареєстроване у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 08.04.2008 р. за № 6967857, яке зареєстроване реєстратором - Ізюмською державною нотаріальною конторою за заявою Ізюмського міськрайонного ВДВС.

Позивач 20.12.2019 року звернувся до ВДВС щодо зняття арешту з майна.

Згідно повідомлення Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Барвінківському, Борівському, Ізюмському районах та місту Ізюм Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 16.01.2020 р. за № 16176 згідно даних, що містяться в спецрозділі АСВП виконавче провадження №2900372 з виконання виконавчого листа 1-298, виданого 03.08.2006 року Ізюмським міськрайонним судом Харківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ "Надрофарба" заборгованості в сумі 9210,00 грн. завершене 03.11.2008 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України "Про виконавче провадження" (у редакції, що діяла на той час). Згідно Акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 28.02.2012 року вищезазначене виконавче провадження знищене. Згідно даних, що містяться в спецрозділі АСВП виконавче провадження № 2900601 з виконання виконавчого листа 1-298, виданого 03.08.2006 року Ізюмським міськрайонним судом Харківської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ВАТ "Надрофарба" заборгованості в сумі 2251,92 грн. завершене 03.11.2008 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України "Про виконавче провадження" (у редакції, що діяла на той час). Згідно Акту про вилучення виконавчих проваджень для знищення від 28.02.2012 року вищезазначене виконавче провадження знищене. Станом на теперішній час зазначені виконавчі документи на виконанні не перебувають. Таким чином, відсутні підстави для зняття арешту з майна боржника. Згідно ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" у разі відсутності у державного виконавця підстав для зняття арешту з майна арешт може бути знятий за рішенням суду.

За змістом ст. ст. 4, 5, ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Відповідно до ст. ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

У відповідності до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 2 постанови № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Як передбачено ст. 38 Закону України "Про виконавче провадження", в редакції діючий на час завершення виконавчого провадження, у разі закінчення виконавчого провадження згідно із статтею 37 цього Закону, крім направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби; повернення виконавчого документа стягувану згідно із статтею 40 цього Закону; повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, згідно із статтею 40-1 цього Закону, припиняється чинність арешту майна боржника, скасовуються інші здійснені державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку з завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.

Якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувану або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника.

За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, вказаної у частині другій цієї статті, для її пред`явлення до органу нотаріату та інших органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження для зняття арешту з майна.

Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст. 59 ЗУ "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

На даний час виконавчі провадження відсутні.

Таким чином, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 5, 10-13, 19, 76-82, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст. 321, 391, 405 ЦК України, ст. 71, 72 ЖК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати арешт на 1/4 частину житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання якого зареєстроване: АДРЕСА_1 , накладений постановою від 28 березня 2008 року Відділу державної виконавчої служби Ізюмського міськрайонного управління юстиції Харківської області, та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна реєстровий запис про обтяження, тип обтяження - арешт нерухомого майна, за реєстраційним номером № 6967857 від 08.04.2008 р. підстава обтяження: постанова 28.03.2008, Ізюмського міськрайонного ВДВС; об`єкт обтяження: 1/4 частина будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; власник: ОСОБА_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Головуючий суддя П. П. Винниченко