Провадження № 2-с/756/12/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Васалатія К.А.

при секретарі Євтушик В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування судового наказу від 11.01.2018 р. за заявою ПАТ «Київенерго» від 04.12.2017 р., -

ВСТАНОВИВ:

Як вказує представник ОСОБА_2 , Оболонським р/с м. Києва було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 (Боржник) заборгованості за: надані послуги з централізованого опалення в розмірі 21 923 грн. 61 коп., постачання гарячої води в розмірі 9771 грн. 48 коп. 3% річних та інфляційна складова боргу в розмірі 4 429 грн. 27 коп. та судові витрати в розмірі 800 грн.

Також, ухвалою Оболонського р/с м. Києва від 14.05.2019 р. відбулася заміна стягувача - ПАТ «Київенерго» () було замінено на КП «Київтеплоенерго». Вказує, що про заміну стягувача боржник також не був повідомлений та не отримував дану ухвалу.

Про існування даного судового наказу боржник ОСОБА_1 дізнався після того як отримав постанову державного виконавця про відкриття виконавчого провадження № 60958435 від 16.01.2020 р.

Зі слів представника, 31.01.2020 р. представник боржника ознайомився з матеріалами справи та вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню з підстав, що вищевказана заборгованість є необґрунтованою та безпідставною, і стягувачем не було надано належних та допустимих доказів існування такої заборгованості. Також вказує, що ОСОБА_1 не є споживачем послуг, оскільки не мешкав та не мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та не е власником даної квартири;

Тому просить суд скасувати судовий наказ по справі № 756/16322/17 від 11.01.2018 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» суми заборгованості та судові витрати.

Згідно до ч. 1-2 ст. 167 ЦПК України, суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом 5 днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, - протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частинами п`ятою, шостою ст. 165 цього Кодексу, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом 15 днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Суд, дослідивши матеріали заяви та справи, врахувавши вказані заявником причини пропуску із зверненням до суду з заявою про скасування судового наказу, вважає за необхідне визнати їх поважними та поновити заявнику його пропущений строк із зверненням до суду з такою заявою.

Стаття 129 Конституції України встановлює основні засади судочинства, якими, зокрема, є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Водночас відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

П. 1 ст. 6 § 1 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду або арбітражу з позовом щодо будь-яких його цивільних прав та обов`язків. Таким чином, ця стаття проголошує "право на суд", одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати до суду позов з цивільно-правових питань.

Також ст. 6 Конвенції встановлює процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі при розгляді цивільного позову в національному суді, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

У відповідності до усталеної практики Суду право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою. Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми та їх застосування не повинні перешкоджати учасникам провадження використовувати доступні засоби захисту (рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 № 23436/03).

У п. 41 Рішення від 03.04.2008 р. "Пономарьов проти України" Суд вказав, що "правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata», особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків".

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 вказаної Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (Рішення у справі "Рябих проти Росії").

Крім того, за умовами ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 444 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, суддя, дослідивши матеріали справи наказного провадження та вивчивши заяву про скасування судового наказу та додані до неї матеріали вважає, що заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Тому враховуючи викладене та керуючись ст. 170, 171, 260, 261, 263, 354 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.

Скасувати судовий наказ по справі № 756/16322/17 від 11.01.2018 р. про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» суми заборгованості за: надані послуги з централізованого опалення в розмірі 21 923 грн. 61 коп., постачання гарячої води в розмірі 9771 грн. 48 коп. 3% річних та інфляційна складова боргу в розмірі 4 429 грн. 27 коп. та судові витрати в розмірі 800 грн.

Роз`яснити стягувачу, що заявлені ним вимоги можуть бути розглянуті в спрощеному позовному провадженні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К..А. Васалатій