ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6592/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"21" вересня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.

за участі секретаря - Гаврилюк О.В.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

У липні 2020 року надійшла до суду позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Позивач посилається на те, що їй на підставі Ордеру ради народних депутатів 3622 серії «А» від 08.09.1980 надано у постійне користування квартиру АДРЕСА_1 . У 2004 році за вищевказаною адресою було зареєстровано онука позивача ОСОБА_2 .

Однак відповідач не проживає в житловому приміщенні фактично з 2015 року без поважних причин, що підтверджується Довідкою про не проживання особи за місцем реєстрації № 208/44 від 12.06.2020 року виданого Житлово-експлуатаційною дільницею № 208.Його речі у помешканні відсутні, комунальні послуги ним не сплачуються.

Оскільки відповідач не проживає за місцем реєстрації тривалий час, його речі та документи в квартирі відсутні, а також у зв`язку з тим, що реєстрація відповідача в квартирі позивача заважає їй вільно на власний розсуд розпоряджатися майном, позивач змушена звертатись до суду з вказаним позовом.

Ухвалою суду від 13.07.2020 відкрито провадження у справі, яку призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у судове засідання з викликом сторін на 21.09.2020.

В судове засідання від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримала в повному обсязі, проти розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечувала.

В судове засідання відповідач не з`явився, належним чином повідомлялися про день та час розгляду справи за останньою відомою суду адресою реєстрації, відзив на позов не надав. Заяв, клопотання про участь у розгляді справи не надійшло.

Представник третьої особи надав до суду заяву про розгляд справи без участі третьої особи.

Відтак, зважаючи на викладені обставини, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача за наявності зібраних по справі матеріалів.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечувала позивач.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, позивачу на підставі Ордеру ради народних депутатів 3622 серії «А» від 08.09.1980 надано у постійне користування квартиру АДРЕСА_1 . У 2004 році за вищевказаною адресою, за згодою позивача, зареєстровано її онука, ОСОБА_2 .

Відповідач не проживає в житловому приміщенні фактично з 2015 року без поважних причин, що підтверджується Довідкою про не проживання особи за місцем реєстрації № 208/44 від 12.06.2020, виданою Житлово-експлуатаційною дільницею № 208.Його речі у помешканні відсутні, комунальні послуги ним не сплачуються.

Відповідно до статті 47 Конституції України встановлено, що кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто н е може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Згідно зі статтею 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Разом із тим, у частині 2 статті 8 Конвенції визначено підстави, за яких втручання держави у використання особою права на житло, захищеного даною статтею, є виправданим. Таке втручання має бути передбачене законом і необхідне в демократичному суспільстві, а також здійснюватися «в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни», для охорони порядку і запобігання злочинності, охорони здоров`я чи моралі, захисту прав і свобод інших осіб.

Статтею 64 ЖК УРСР визначено, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.

Статтею 71 ЖК УРСР встановлено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Відповідно до положень статей 3, 15 ЦК України підставою для судового захисту цивільного права або інтересу є його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у справі, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, так як позивачем доведено, а відповідачем не спростовано в силу принципу змагальності сторін обґрунтованості позовних вимог, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позову про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, що є підставою для зняття особи з реєстраційного обліку.

Керуючись ст.ст. 2,4,12, 13, 48, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 280-289 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , таким що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Позивач має право оскаржити рішення до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Повний текст судового рішення складено 21.09.2020

Суддя: Комаревцева Л.В.