Провадження №2/369/293/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.03.2020 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2

вирішуючи у підготовчому засіданні питання про прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16.10.2019 відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

28.11.2019 року через канцелярію суду відповідачем ОСОБА_2 подано зустрічну позовну заяву про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя.

03.03.2020 року у підготовчому судовому засіданні відповідач просила суд прийняти до спільного розгляду її зустрічний позов до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя

Позивач в судовому засіданні заперечував проти прийняття зустрічного позову.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені відповідачем ОСОБА_2 підстави для прийняття зустрічного позову, суддя приходить до наступного.

За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.

Встановлено, що предметом первісного позову є розірвання шлюбу, тоді як предметом зустрічного позову - поділ спільного майна подружжя.

Однак, недоцільно розглядати в одному провадженні первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, коли відсутня спільність предмета позову.

Отже, пред`явлений первісний та зустрічний позови дійсно виникають з одних правовідносин, однак, вони не є взаємопов`язаними за своїм предметом, при цьому задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного.

Тому, зважаючи на те, що вимоги про розірвання шлюбу не взаємопов`язані з вимогами про поділ спільного майна подружжя, а також з огляду на те, що рішення в справі за первісними вимогами не виключає можливість задоволення позову за зустрічними позовними вимогами, і навпаки, підстав для об`єднання в одне провадження первісних та зустрічних позовних вимог не вбачається.

При цьому, відповідач ОСОБА_2 наділена правом подати окремий позов до суду про поділ майна подружжя в разі, якщо вважає, що її права порушені.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 193, 194, 258-261, 268, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ спільного майна подружжя.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути відповідачу ОСОБА_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 03.03.2020 року.

Суддя: Дубас Т.В.