Справа № 357/5199/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що 03.08.2019 року відділом реєстрації актів цивільного стану міста Кьойджегіз в Турецькій Республіці зареєстровано укладення шлюбу між нею та відповідачем. Від шлюбу дітей не мають. Сімейне життя з відповідачем не склалось через розбіжність поглядів на сімейне життя та ведення спільного господарства. Зазначає, що подальше збереження шлюбу не можливе та суперечить їхнім інтересам.

Позивачка у судове засідання не з`явилась, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явилися, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення вимог позивачки.

Так, судом встановлено, що згідно Міжнародної сімейної книги серії S 01 №770512, 03.08.2019 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб, який зареєстровано Управлінням реєстрації шлюбів мерії м. Кьойджегіз, Турецька Республіка, реєстраційний номер акту 219/129.

З позовної заяви вбачається, що сімейні стосунки між сторонами припинені, у зв`язку з втратою почуття любові та взаємоповаги, збереження сім`ї не можливе та суперечить інтересам подружжя.

Відповідно до ст.58 Закону України «Про міжнародне приватне право», шлюб між громадянами України, шлюб між громадянином України та іноземцем, шлюб між громадянином України та особою без громадянства, що укладений за межами України відповідно до права іноземної держави, є дійсним в Україні за умови додержання щодо громадянина України вимог Сімейного кодексу України щодо підстав недійсності шлюбу.

Згідно ст.60 Закону України «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності-правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином.

Відповідно до ст.63 Закону України «Про міжнародне приватне право», припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст.16 Закону України «Про міжнародне приватне право», особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З`ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

Позивачка змінювала прізвище при реєстрації шлюбу, заяви про відновлення їй дошлюбного прізвища не надала, а тому, суд вважає за можливе прізвище позивачки залишити ОСОБА_1

Позивачка не ставить вимогу про відшкодування судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про міжнародне приватне право», ст.ст. 110, 112,113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 158, 206, 258- 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 03 серпня 2019 року Управлінням реєстрації шлюбів мерії м. Кьойджегіз, Турецька Республіка, реєстраційний номер акту про одруження 2019/129, - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити ОСОБА_1

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

СуддяБ. І. Кошель