№ 201/729/16ц
провадження 2/201/222/2020
УХВАЛА

16 вересня 2020 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого

судді Антонюка О.А.

з секретарем Храмцевич Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро заяву про надання дозволу на трансляцію судового засідання по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків і за зустріним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», третя особа інспекція з енергетичного нагляду за режимом споживання електричної та теплової енергії у Дніпропетровській області про захист прав споживача та поновлення права,

ВСТАНОВИВ:

АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 20 січня 2016 року звернулося до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про відшкодування збитків, відповідачем заявлено зустрічний позов, який ухвалою суду було прийнято до провадження, об`єднано з первісним позовом для їх спільного розгляду, позовні вимоги неодноразово змінювалися, доповнювалися і уточнювалися. Справа по суті не слухалася, виносилися ухвали, розглядаються клопотання, спір по суті не вирішено.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на проведення трансляції судових засідань технічними засобами на Ютуб каналі «Судової влади України» та на порталі «Судової влади України», посилаючись публічність і гласність та неправомірні і корупційні дії суддів і позивача.

Представник позивача заперечувала проти задоволення вказаного клопотання як необгрунтованого і просила його вирішення віднести на розсуд суду.

Вислухавши думку сторін, їх представників, оцінивши надані і добуті докази, ознайомившись з матеріалами справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 ЦПК України, ч. 4 с. 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Суд, заслухавши думку сторін, розглянувши зазначене вище клопотання, прийшов до наступного висновку.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про інформацію», предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією про резонансність цієї цивільної справи та наявність інтересу до неї у громадськості міста суд не володіє. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також в судовому засіданні заявником не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, предмет та підстави позову, суд відхиляє доводи відповідача ОСОБА_1 про велике суспільне значення та значний суспільний інтерес з боку громадськості до неї, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі.

Задоволення клопотання вказаного відповідача неминуче призведе до чергового відкладення слухання справи з цих підстав, оскільки на забезпечення виконання ухвали знадобиться перерва для виконання вимог листа Державної судової адміністрації України № 15-1924/16 від 14 березня 2016 року про можливість онлайн трансляції судових засідань по справах, які дійсно мають значний суспільний інтерес.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова в цьому клопотанні ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами розділу VI ЦПК України, та сприяє передбаченому ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч. 4 ст. 7 ЦПК України. А також відповідач, який особисто з`являється в судові засідання, не позбавлений можливості ознайомлення з журналом фіксації судових засідань та отримання його копії на електронному носії.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 8, 19, 55, 124, 129 Конституції України, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 29 Закону України «Про інформацію», ст. 2, 7, 11, 130, 131, 258-260, 280-289, 353, 354, 432 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про надання дозволу на проведення трансляції судових засідань у цій цивільній справі в мережі Інтернет на «YouTube» каналі «Судова влада України» та на порталі «Судової влади України» відмовити.

Суддя -