ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ майна .

Внаслідок порушення вимог ст. 175 ЦПК України, ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2020 року було залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху в зв`язку з тим, що позовна заява не містить повних анкетних даних позивача, відповідача у справі, зазначення їх ідентифікаційних номерів та/або номерів та серій паспортів, адреси електронної пошти. Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів позивачем не надано підтвердження того, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав. Між тим, всупереч вимогам законодавства, оригінали письмових доказів позивачем до позовної заяви не додавались, копії письмових доказів надані позивачем, без належного їх засвідчення. Також, позивачем не надано суду обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються, отже не дотримано вимог процесуального закону в цій частині. Докази на підтвердження права власності відповідача на зазначене нерухоме майно відсутнє в матеріалах позову. Крім цього, позивачем було зазначено ціну позову у розмірі 445 200 гривень, однак згідно з висновком про вартість майна щодо житлового будинку та земельної ділянки визначена вартість майна в розмірі 372 600,00 гривень. Отже, має місце невідповідність ціни позову документу, яким визначено ціну позову. До позовної заяви позивачем додано квитанцію №69 від 10.08.2020 року про сплату судового збору на суму 2000,00 гривень, при цьому як зазначалось вище, відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Таким чином, позивачу слід вірно зазначити ціну позову та визначити суму судового збору, яка мала б бути сплачена за подання даного позову, та, в разі необхідності, доплатити такий судовий збір. Зі змісту позовної заяви вбачається, що статті ЦПК України, на які посилається позивач втратили чинність. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач в позовній заяві не виклала обставини, якими обґрунтовує свої вимоги до відповідача, тобто ті юридично значимі факти, на основі яких звертаються до суду та обґрунтовують свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або обставин, які свідчать на підтвердження дійсної неможливості отримання таких доказів, а також на підставі якої правової норми визначається той спосіб захисту прав, який сторона позивача просить застосувати, тобто, які саме суб`єктивні права позивача порушені, якими саме діями відповідача з приводу даного предмету спору та з якими правовими наслідками. До позову долучено довіреність, на представництво інтересів позивача адвокатом, проте, оскільки остання засвідчена нотаріально, то не свідчить про наявність повноважень, а ордер наданий суду містить помилку в назві суду. Крім цього, позивачем не зазначено дати подачі позову до суду.

Позивачу було запропоновано в термін протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду (позивачем отримано 05.09.2020), усунути недоліки щодо оформлення позовної заяви, але ним не було виконано вимог Закону.

З урахуванням цих обставин суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, слід повернути позивачу та вважати її неподаною.

Керуючись ч. 3 ст.185 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, повернути позивачу та вважати її не поданою.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на протязі п`ятнадцяти днів.

Суддя Л.М.Ковалевська