Справа № 161/8463/19
Провадження № 2/161/2489/20
У Х В А Л А

17 вересня 2020 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Ковтуненка В.В.,

за участі секретаря судового засідання Камінського Ю.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду №10 в м. Луцьк заяву представника ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» про відвід судді Ковтуненка В.В.,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває цивільна справа № 161/8463/19 за позовною заявою ТзОВ «Юридична компанія «Ей Лойерс», яке діє в інтересах ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної в результаті ДТП в порядку суброгації.

Представником позивача ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» - адвокатом Білоконь І.В. до суду подано письмову заяву про відвід судді.

Просить суд задовольнити заяву про відвід судді Ковтуненка В.В. від розгляду цивільної справи № 161/8463/19 за позовною заявою ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної в результаті ДТП в порядку суброгації з підстав, викладених в заяві.

Дослідивши письмові матеріали справи та письмові матеріали, які додані до заяви в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява про відвід судді Ковтуненка В.В. не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід..

Судом при розгляді заяви встановлено, що в провадженні суду перебуває цивільна справа № 161/8463/19 за позовною заявою ТзОВ «Юридична компанія «Ей Лойерс», яке діє в інтересах ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної в результаті ДТП в порядку суброгації.

Держава відповідно до положень статті 55 Конституції України кожному гарантувала право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної власності, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому суд звертає увагу представників учасників справи та вказує, що однією з процесуальних гарантій реалізації завдань цивільного судочинства і ухвалення законних та обґрунтованих рішень у цивільних справах є інститут відводу судді, головною метою якого є відсторонення від участі у справі суддів, щодо неупередженості яких є обґрунтовані сумніви.

Також суд зазначає, що згідно із статтею 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В практиці Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду розмежовується суб`єктивний та об`єктивний аспекти.

При цьому щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Стосовно об`єктивної складової неупередженості суддів, то у справі «Фей проти Австрії» суд вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників адміністративного процесу.

Також суд звертає увагу представника заявника на те, що у відповідності до положень пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Крім цього суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до частини першої статті 126 Конституції України вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

В свою чергу, відповідно до положень статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди здійснюють правосуддя самостійно. Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України, забезпечуючи при цьому верховенство права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою завдання шкоди авторитету суддів чи впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Ухвалою суду від 22 липня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі № 161/8463/19 за позовною заявою ТзОВ «Юридична компанія «Ей Лойерс», яке діє в інтересах ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної в результаті ДТП в порядку суброгації та призначити справу до судового розгляду на 14.45 годин 23 вересня 2020 року.

Таким чином, стороною позивача у встановлений законом строк взагалі до суду не було подано заяви про відвід головуючому судді Ковтуненко В.В., оскільки така заява була подана до суду лише 12 вересня 2020 року, та надійшла до суду 16 вересня 2020 року.

При цьому, взагалі не заслуговують на увагу суду і не можуть бути підставою для задоволення заяви про відвід твердження представника позивача щодо незаконності ухвал судді Луцького міськрайонного суду Волинської області Ковтуненка В.В. від 27 травня 2019 року про повернення позовної заяви, від 11 лютого 2020 року про залишення позовної заяви без розгляду, а також ухвал про відмову в задоволенні заяв про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Оскільки такі твердження є особистими судженнями представника позивача та незгодою з процесуальними рішеннями судді, зокрема, окремою ухвалою від 23 жовтня 2019 року.

Крім того, суд звертає особливу увагу, що Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 27 травня 2020 року (справа № 9901/11/19) зазначила, що наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України. Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

При цьому, право суду залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача саме в підготовчому судовому засіданні узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній в Постанові від 27 травня 2020 року (справа № 9901/11/19). Крім того, положення статті 205 КАС України повністю збігається з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до статті 129 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання.

Відповідно до ч. 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

А тому, за таких обставин, у відповідності до положень п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, представник ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» зобов`язаний з`явитись в судове засідання безпосередньо до Луцького міськрайонного суду Волинської області. Оскільки його явка в судове засідання була визнана судом обов`язковою.

Крім того, положеннями ч. 6 статті 212 ЦПК України передбачено право, а не обов`язок суду постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Крім того, суд звертає особливу увагу, що ухвалою суду від 22 липня 2020 року про призначення справи до судового розгляду здійснено дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, в тому числі встановлено зміну найменування позивача - на ПрАТ «Страхова компанія «АРКС».

Внаслідок вищевикладеного, всі без виключення обставини, на які представник позивача посилається як на підстави для відводу судді є особистою незгодою з процесуальними рішеннями судді або спростовуються матеріалами справи.

Враховуючи норми чинного законодавства можна зробити висновок, що законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю, а намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про відвід судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду, що забороняється законом.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Керуючись ст. 36, ч. 3 ст. 39, ч. 3 ст. 40 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Визнати відвід представника ПрАТ «Страхова компанія «АРКС» адвоката Білоконь І.В. необґрунтованим.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Ковтуненко