Справа № 712/7248/20
Провадження № 2-н/712/740/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2020 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А., розглянувши матеріали заяви ОСББ «Героїв Майдану 8» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за управління (утримання) спільного майна співвласників квартир та нежитлових приміщень будинку з ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

ОСББ «Героїв Майдану 8» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за управління (утримання) спільного майна співвласників квартир та нежитлових приміщень будинку з ОСОБА_1 .

Вивчивши подану заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи, суддя приходить до наступного висновку:

Статтею 160 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником. До заяви про видачу судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2)документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника; 3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості; 4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Однак, в матеріалах справи відсутній договір, укладений між ОСББ «Героїв Майдану 8» та ОСОБА_1 про надання послуг за управління (утримання) спільного майна співвласників квартир та нежитлових приміщень будинку, а тому не можна зробити висновок про те, що у випадку наявності у них боргу, заявник має право стягувати заборгованість.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання цих послуг.

Згідно п. 9 Постанови, відсутність документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника: документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права, вказує на наявність спору про право.

В матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника, а саме відповідний договір про надання послуг, що підтверджував би фактичне надання та отримання цих послуг.

Частиною третьою ст. 165 ЦПК України визначено, що у разі якщо в заяві про видачу судового наказу містяться вимоги, частина з яких не підлягає розгляду в порядку наказного провадження, суд постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу лише в частині цих вимог. У разі якщо заявлені вимоги між собою взаємопов`язані і окремий їх розгляд неможливий, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Відтак,суддя приходить до висновку,що заява подана з порушеннями вимог ст. 163 ЦПК України, а тому, згідно п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України наявні підстави для відмови у видачі судового наказу.

Також, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Згідно ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (mutatismutandisрішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. The Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 160, 161, 163, 165, 166 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСББ «Героїв Майдану 8» у видачі судового наказу про стягнення заборгованості за управління (утримання) спільного майна співвласників квартир та нежитлових приміщень будинку з ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків. Крім того, заявник має право звернутися до суду з аналогічними вимогами в спрощеному позовному провадженні.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги, а у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Соснівського

районного суду м Черкаси Романенко В.А.