Справа № 550/742/14-ц
Провадження № 2-п/550/1/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2020 року смт.Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді - Ланни Я.О.

за участю секретаря судового засідання Томас Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Чутове заяву адвоката Чудненка Володимира Миколайовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

в с т а н о в и в:

31.08.2020 до суду надійшла заява адвоката Чудненка В.М. про перегляд заочного рішення винесеного Чутівським районним судом Полтавської області від 10.09.2014 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Свою заяву мотивує тим, що заочним рішенням Чутівського районного суду Полтавської області у справі № 550/742/14-ц за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором в розмірі 7877,04 грн та судовий збір у справі в сумі 243,60 грн.

Адвокат Чудненко В.М. зазначає, що відповідач ОСОБА_1 про існування даного рішення дізнався лише у липні 2020 року в ході телефонної розмови з працівником АТ КБ «ПриватБанк». 13.07.2020 із Чутівського районного суду Полтавської області отримав повідомлення про неможливість ознайомлення із матеріалами справи у звязку із їх знищенням. Стверджує, що він був позбавлений можливості знати про час та місце розгляду справи, так як не був належним чином повідомлений про розгляд справи, жодних документів та повісток від суду не отримував. Враховуючи викладене, заявник посилається на те, що він не зміг особисто взяти участь у розгляді справи, надати пояснення, заперечення, докази щодо обставин справи, які не вивчалися судом.

Адвокат, ОСОБА_2 не погоджується із даним рішенням про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості, оскільки вважає його необгрунтованим. Стверджує, що позов подано з порушенням строків позовної давності, визначеним ст.257 ЦПК України, а необізнаність відповідача про розгляд справи унеможливлювала подачу останнім заяви про застосування строків позовної давності.

Враховуючи викладене, сторона відповідача просить суд скасувати заочне рішення, а справу призначити до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання відповідач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Чудненко В.М. не з`явилися. 21.09.2020 адвокат Чудненко В.М. надіслав заяву, в якій просив судове засідання проводити без них, просив суд задовольнити заяву про перегляд заочного рішення та скасувати його.

Представник АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Вивчивши матеріали заяви з додатками, матеріали цивільної справи №550/742/14-ц, суд прийшов до таких висновків.

Згідно ч.2,3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Як вбачається із матеріалів справи №550/742/14-ц (провадження №2/550/305/14), 13.09.2014 відповідач ОСОБА_1 отримав копію рішення Чутівського районного суду Полтавської області суду від 10.09.2014, згідно рекомендованого поштового повідомлення (а.с.42).

Судом встановлено, що заочним рішенням Чутівського районного суду Полтавської області від 10.09.2014 року у справі № 550/742/14-ц, позов Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено та стягнуто з останнього заборгованість за кредитним договором в розмірі 7877,04 грн та судовий збір у справі в сумі 243,60 грн.

Із матеріалів справи вбачається, що згідно адресної довідки (а.с.21) ОСОБА_1 прописаний в с. Зеленківка. Із даних довідки про реєстрацію місця проживання особи від 21.01.2019, яка додана до заяви про перегляд заочного рішення, вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрований в АДРЕСА_1 . Дану адресу вказує відповідач і в заяві про перегляд заочного рішення, і в додаткових письмових поясненнях. За даною адресою судом направлялись повістки про виклик ОСОБА_1 до суду.

Згідно рекомендованного повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.26) ОСОБА_1 особисто отримав судову повістку про виклик до суду на 20.08.2014. Але в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Згідно рекомендованного повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.33) ОСОБА_1 особисто отримав судову повістку про виклик до суду на 10.09.2014. Але в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Судом не встановлено обставин, які б свідчили про недобросовісність дій працівника пошти при врученні судоихї повісток відповідачу.

Таким чином, суд не може взяти до уваги посилання відповідача ОСОБА_1 про те, що він в межах даної справи не отримував жодної судової повістки. Таким чином обставин, які б свідчили про те, що відповідачу не було відомо про виклики до суду на 20.08.2014 та 10.09.2014 судом не встановлено.

В судове засідання, призначене на 10.09.2014, в якому судом було ухвалене заочне рішення про стягнення з ОСОБА_1 кредитної заборгованості на користь ПАТ КБ «ПриватБанк», відповідач також не прибув, причини неявки суду не повідомив. Враховуючи те, що до суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення на зареєстроване місце проживання відповідача (с. Зеленківка Чутівського району Полтавської області) із його особистим підписом суд, згідно вимог ст. 169 ЦПК України, ухвалив заочне рішення.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Суд не заперечує того, що кожна сторона має право на справедливий і публічний розгляд її справи та повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Але, на переконання суду, сторона повинна мати намір відстоювати свою позицію у справі. Разом із тим, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 , будучи в установленому законом порядку належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи не скористався своїм правом брати участь у судових засіданнях, подати докази, брати участь у дослідженні доказів. При наявності такої пасивної поведінки відповідача, суд не може погодитись із доводами його представника про те, що він був позбавлений можливості у даній справі бути заслуханим судом та надати свої доводи в заперечення позову.

Суд вважає, що у даній справі було дотримано вимоги закону щодо повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, а тому доводи відповідача з цього приводу до уваги не приймаються.

Крім того, суд звертає увагу що, в силу вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є також порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції (параграф 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України"). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, відповідно до положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процессу та їхні представники повинні добросовісно здійснювати користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто заочне рішення суду підлягає скасуванню у випадку встановлення судом наявності двох обставин, а саме: встановлення факту того, що відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалене заочне рішення, та не повідомив про поважність причин такої неявки, при цьому докази, на які він посилається, повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено в судовому засіданні, про день, час та місце розгляду справи відповідач ОСОБА_1 належним чином та завчасно повідомлявся в установленому законом порядку за зареєстрованою адресою місця проживання.

Копія зазначеного рішення суду також була направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу відповідача.

Враховуючи викладене суд вважає, що ОСОБА_1 не доведено обставин того, що він не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин.

В заяві про перегляд заочного рішення не повідомлено про докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та які не були предметом дослідження в процесі судового розгляду.

На підставі вищевикладених обставин, суд прийшов до висновку що в даному випадку обставини, визначені в ч. 1 ст. 288 ЦПК України, як підстави для перегляду та скасування прийнятого судом заочного рішення відсутні, а тому заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Чудненка В.М. про перегляд заочного рішення Чутівського районного суду від 10.09.2014 року по справі № 550/742/14-ц необхідно залишити без задоволення у відповідності до вимог п.1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву адвоката Чудненка Володимира Миколайовича, що діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Чутівського районного суду Полтавської області по справі № 550/742/14-ц від 10 вересня 2014 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку до Полтавського апеляційного суду.

Суддя Я. О. Ланна