КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/6048/2020
У Х В А Л А

06 березня 2020 року місто Київ

справа № 753/5044/18

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Борисової О.В., перевіривши виконання вимог ст.356 ЦПК України за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року, ухвалене під головуванням судді Комаревцевої Л.В., у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року позов ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» задоволено.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року в задоволенні заяви представника відповідача про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач ОСОБА_1 14 лютого 2020 року подав апеляційну скаргу.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, виходячи з наступного.

Згідно з п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час вчинення процесуальної дії) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з апеляційною скаргою також надав клопотання, в якому останній просив звільнити його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року на підставі п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», посилаючись на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу.

Також вказував на те, що він є інвалідом 3 групи, отримує лише пенсію та має на утриманні двох дітей, що підтверджується рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2019 року про стягнення аліментів.

Вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, судові процедури повинні бути справедливими, особа не може бути безпідставно позбавлена права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

У клопотанні про звільнення від сплати судового збору відповідач ОСОБА_1 вказував на те, що розмір судового збору, який необхідно сплатити за подачу апеляційної скарги на оскаржуване рішення перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу.

Також просив врахувати, що він є інвалідом 3 групи, отримує лише пенсію та має на утриманні двох дітей, що підтверджується рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2019 року про стягнення аліментів.

На підтвердження зазначених у клопотанні обставин відповідач ОСОБА_1 надав суду виписку з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про отримані ним суми пенсії за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року, довідку МСЕК та копію рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2019 року.

Однак, обставини, зазначені у клопотанні відповідача ОСОБА_1 , а саме те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки апелянтом не надано суду апеляційної інстанції жодних доказів, на підтвердження свого складного майнового стану, який би унеможливлював сплату ним судового збору: довідки з податкових органів про доходи, інші докази майнового стану.

Разом з тим, надана апелянтом довідка з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про отримані ним суми пенсіїне свідчить про відсутність у відповідача інших доходів, які б надавали змоги сплатити судовий збір.

Крім того, як вбачається з рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що позивач працює неофіційно, отримує близько 15000 грн. в місяць.

Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідача стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, додані до апеляційної скарги докази, приходжу до висновку, що доводи, наведені відповідачем ОСОБА_1 , не дають підстав для задоволення вказаного клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки на їх підтвердження не надано належних доказів, а безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 1762 грн.

Виходячи з вищевикладеного, апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі 2643 грн. на реквізити: отримувач коштів - УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н/22030101, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), розрахунковий рахунок: UA0026010, МФО банку отримувача: 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та надати до Київського апеляційного суду оригінал квитанції про оплату судового збору.

До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.127, 185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про звільнення відсплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 травня 2018 року, ухвалене під головуванням судді Комаревцевої Л.В., у справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: Борисова О.В.