Справа № 524/1580/20
Провадження № 2/524/1482/20
17.09.2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука у складі:
головуючогосудді Предоляк О.С.
при секретарі судового засідання Яковлєвій К.В.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: державний нотаріус першої Кременчуцької міської державної нотаріальної контори Резніченко Н.А., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді належної їй частини цеху по виробництву металопластикових вікон, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Спадкодавець склала заповіт від 29.10.2012 р. посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В., який за життя не був скасований чи змінений. Згідно вказаного заповіту ОСОБА_4 заповідала вищезгадане майно ОСОБА_1 . Про існування заповіту дізнався випадково 20.02.2020 року під час прибирання у помешканні спадкодавця, де вказаний заповіт був захований у її речах. Вважав, що він не має права на успадкування майна після смерті ОСОБА_4 , оскільки з нею проживали відповідачі.
Нотаріус Резніченко Н.А. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , вказавши, що строк прийняття спадщини ним пропущено. Роз`яснено можливість звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про що складено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.02.2020 р. №352/02-31, у якій також і зазначено, що відповідач ОСОБА_2 18.04.2018 р. подав заяву про прийняття спадщини, та про те що за адресою спадкодавця зареєстрований інший відповідач ОСОБА_3 .
Просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті спадкодавця - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.
Представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подано письмову заяву, в якій просить справу розглянути без його участі та без участі позивача. Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.
Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились, про дату і час судового засідання повідомлені належним чином. Відзив на позов не подано.
Третя особа державний нотаріус першої Кременчуцької міської державної нотаріальної контори Резніченко Н.А. просить розглянути справу у відсутності представника нотаріальної контори, про що подано письмову заяву.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть, виданого 20.02.2020 року Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 2467, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
29.10.2012 р. приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Ганночкою О.В. посвідчено заповіт ОСОБА_4 , жительки АДРЕСА_2 , реєстровий № 3535. Згідно даного документа ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження на належну їй частину цеху по виробництву металопластикових вікон, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 на ім"я ОСОБА_1 .
Постановою державного нотаріуса Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Резніченко Н.А. від 26.02.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , оскільки він пропустив строк для прийняття спадщини.
Із вказаної постанови, зокрема, постає, що згідно довідки ТОВ «Житлорембудсервіс» від 11.04.2018 року вих. № 1312/36 за адресою де зареєстровано місце проживання померлої, а саме: АДРЕСА_2 був також зареєстрований онук - ОСОБА_3 . Перевіркою встановлено, що 18.04.2018 року після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 заведена спадкова справа № 140/2018 на підставі заяви про прийняття спадщини за законом від імені сина померлої - ОСОБА_2 .
Також, з заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 .
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:
1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;
2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.
Як встановлено судом, позивач від спадщини не відмовився, про що свідчать вищезазначені обставини.
Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 , які повідомили, що за життя покійна ОСОБА_4 нічого не говорила їм про свій заповіт на ім`я позивача, та що вказаний заповіт знайдено випадково вже після її смерті під час наведення ладу у її кімнаті у лютому 2020 року, де його було заховано серед речей ОСОБА_4 .
Доказів надання письмової згоди відповідачів, спадкоємців за законом, ОСОБА_2 , , ОСОБА_3 , на подання позивачу, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, суду не надано.
Спадкоємець ОСОБА_1 не проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини. Нотаріусом не вчинялися дії щодо повідомлення позивача про існування заповіту та роз`яснення його прав.
Таким чином, в даній конкретній ситуації незнання позивачем про існування на його ім"я заповіту від спадкодавця, на думку суду і є тією поважною причиною, яка дає право суду для задоволення позову, тобто для поновлення та визначення додаткового строку на прийняття спадщини.
Стаття 1272 ЦК України передбачає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Судові витрати розподіляються згідно ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 4,12, 13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст..1268 , 1272 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті спадкодавця - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 - протягом 3 (трьох) місяців здня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Предоляк