У Х В А Л А

17 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 759/18914/17

провадження № 61-13605ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув касаційну скаргу військової прокуратури Київського гарнізону на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 липня 2020 року в справі за позовом першого заступника військового прокурора Київського гарнізону Центрального регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України та Київського квартирно-експлуатаційного управління Міністерства оборони України до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації, Святошинської районної у м. Києві державної адміністрації, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бурлаченка Сергія Борисовича, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання свідоцтва про право власності та договору дарування недійсними, виселення та передачу квартири,

ВСТАНОВИВ:

10 вересня 2020 року до Верховного Суду подано касаційну скаргу військової прокуратури Київського гарнізону на рішення Святошинського районного суду

м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду

від 29 липня 2020 року.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-ІХ).

За таких обставин перевірка оформлення касаційної скарги військової прокуратури Київського гарнізону щодо додержанням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону № 460-ІХ.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у меншому розмірі ніж передбачено законодавством.

До касаційної скарги додано платіжні доручення про сплату судового збору

від 10 вересня 2020 року № 1182 у розмірі 4 204,00 грн та від 10 вересня

2020 року № 1183 у розмірі 14 996,00 грн

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: юридичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлено, що з 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 600,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

За позовними вимогами майнового характеру (про передачу квартири) та за позовними вимогами немайнового характеру (про визнання свідоцтва про право власності та договору дарування недійсними, виселення) заявник за подання касаційної скарги має сплатити 50 423,64 грн.

Заявником сплачено 19 200,00грн, тому необхідно доплатити судовий збір у

розмірі 31 223,64 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер.

р-ні/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду Верховним Судом та підлягає залишенню без руху, виходячи з таких підстав.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи; до касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

Частиною третьою статті 58 ЦПК України передбачено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Касаційна скарга підписана прокурором у справі Набієвою М., однак, до касаційної скарги не долучено жодного документу на підтвердження повноважень прокурором Набієвою М.вчиняти від військової прокуратури Київського гарнізону будь-які процесуальні дії.

Таким чином, касаційна скарга не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, оскільки підписана особою, на підтвердження повноважень якої не надано відповідних документів.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаного недоліку.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу військової прокуратури Київського гарнізону на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 липня 2020 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 19 жовтня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Коротун