Справа № 419/3060/19
Провадження № 2/419/93/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2020 року Новоайдарський районний суд Луганської області

у складі: головуючого судді - Іванової О. М.,

при секретарі Шапка О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоайдар Луганської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Щастинської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, третя особа - Щастинська державна нотаріальна контора Луганської області, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Новоайдарського районного суду Луганської області з даним позовом в інтересах ОСОБА_2 до Щастинської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, третя особа - Щастинська державна нотаріальна контора Луганської області.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба ОСОБА_2 ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, а саме квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_3 було складено заповіт, яким остання все своє майно заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Позивач у встановлений законом строк прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3

ОСОБА_5 заявою від 02.07.2016 року відмовилася від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 .

При зверненні позивача до нотаріуса йому було роз`яснено щодо необхідності надання документів, що підтверджують факт родинних відносин між ним та померлою ОСОБА_3 , а при відсутності будь-якого з необхідних документів рекомендовано звернутися до суду з відповідною заявою.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами позивач вимушений звернутися до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

Заявою від 26.12.2019 року позивач збільшив розмір позовних вимог та просив суд поновити йому строк для пред`явлення позову до суду, оскільки фактично про неможливість оформлення спадкових прав в позасудовому порядку йому стало відомо після роз`яснення нотаріуса 15.10.2019 року (а.с.47-49).

Представник позивача адвокат Говоруха М.М. (а.с.11, 12) та позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явились, надали до суду письмові заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити.

Представник відповідача ВЦА м. Щастя Новоайдарського району Луганської області, що здійснює на території міста Щастя повноваження Щастинської міської ради згідно з Указом президента України № 13/2019 від 18.01.2019 року, - ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, просила розглядати справу за її відсутності (а.с.70).

Представник третьої особи Щастинської державної нотаріальної контори Луганської області Харченко О.С. в судове засідання не з`явилась, надала до суду письмову заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності (а.с.63).

Згідно положень ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки вони обґрунтовані і підтверджуються дослідженими у судовому засіданні доказами.

Судовим розглядом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба ОСОБА_2 ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 19.02.2016 року Виконавчим комітетом Щастинської міської ради (а.с.19). На час смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , одна (а.с.58).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, а саме квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Право власності ОСОБА_3 на квартиру (загальною площею 63,0 м2, житловою площею 44,5 м2), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, виданого 10.03.1994 року Луганською ГРЕС (а.с.30-31), та копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №4609540 від 10.06.2013 року (а.с.25-26).

За життя ОСОБА_3 було складено заповіт, яким остання все своє майно заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с.23).

Позивач у встановлений законом строк прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 (а.с.52).

20.07.2016 року до Щастинської державної нотаріальної контори Луганської області надійшла заява ОСОБА_5 від 02.07.2016 року про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 (а.с.51).

При зверненні позивача до нотаріуса йому було роз`яснено щодо необхідності надання документів що підтверджують факт родинних відносин між ним та померлою ОСОБА_3 , а при відсутності будь-якого з необхідних документів рекомендовано звернутися до суду з відповідною заявою (а.с.29).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суди розглядають справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений або знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

При зверненні до суду з позовом представник позивача просив суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме, що остання є бабою позивача ОСОБА_2 .

Факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_2 від 06.07.1976 року, заповненого російською мовою, у якому у відомостях про дитину значиться « ОСОБА_7 », дата народження « ІНФОРМАЦІЯ_3 », а у відомостях про батька зазначено « ОСОБА_8 » (а.с.17), копією свідоцтва про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_3 від 07.08.1951 року, заповненого російською мовою, у якому у відомостях про дитину значиться « ОСОБА_8 », а у відомостях про матір зазначено « ОСОБА_9 » (а.с.22), що повністю співпадає з даними про особу, викладеними російською мовою, згідно копії паспорта ОСОБА_3 (а.с.18)

Таким чином, судом достовірно встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1274 ЦК України спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку може застосовуватись, як спосіб захисту, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, відповідно до Постанови Пленуму ВСУ Про судову практику у справах про спадкування.

Стаття 16 ЦК України також передбачає такий спосіб захисту права особи, як «визнання права».

Таким чином, судовим розглядом встановлено, що факти, викладені позивачем в позовній заяві в обґрунтування позовних вимог, підтверджені письмовими доказами, сумніву у їх достовірності суд не має, судом достовірно встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , при цьому визнання права власності на спадкове майно не порушує прав чи інтересів будь-яких інших осіб, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Висновки суду підтверджуються письмовими доказами, дослідженими у судовому засіданні.

На підставі ст. ст. 16, 328, 392, 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1262, 1266, 1268 ЦК України, керуючись ст. ст. 11, 12, 13, 81, 127, 211, 223, 247, 258, 263-265, 315, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Щастинської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно, третя особа - Щастинська державна нотаріальна контора Луганської області - задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строк для пред`явлення позову до суду.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності у порядку спадкування за заповітом на майно, що належало ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на квартиру (загальною площею 63,0 м2, житловою площею 44,5 м2), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення до Луганського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий О. М. Іванова