Єдиний унікальний номер 229/6198/19
Номер провадження 2/229/1337/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2020 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Білик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 11 жовтня 2019 року звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Він є спадкоємцем після смерті матері першої черги.

ОСОБА_1 звертався до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено, оскільки він пропустив строк для її прийняття. Він вважає, що пропустив строк з поважних причин.

Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

16 жовтня 2019 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було відкрито провадження по справі та справу призначено у підготовче засідання на 24 жовтня 2019 року (а.с.20-21).

24 жовтня 2019 року по справі були проведені підготовчі дії, а саме, зроблено запит до нотаріальної контори про витребування відомостей про наявність спадкоємців після смерті ОСОБА_3 , підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду на 14 листопада 2019 року (а.с.29-30).

Відповідь нотаріальної контори про відсутність спадкоємців на спірне майно надійшла до суду 10 лютого 2020 року (а.с.38-39)

Позивач ОСОБА_1 не з`явився у судове засідання, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій вказав, що свої позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві (а.с.18).

Представник відповідача Териториальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області в судове засідання не з`явилися, надали заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечують (а.с.26).

Третя особа ОСОБА_2 не з`явилася у судове засідання, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій вказала, що не заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с.40).

З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суда доказів, без фіксації судового процесу.

Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню виходячи з таких підстав.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Виходячі із статтей 15,16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно до статей 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до актового запису про народження №315 від 07 квітня 1981 року батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.8).

Таким чином, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином спадкодавця ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується актовим записом № 183 від 08.02.2019 року (а.с. 9).

Ронжин ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується актовим записом № 14 (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі договору купівлі-продажу №1-2696 від 10.12.1992 року (а.с.10).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки позивач ОСОБА_1 постійно мешкає в м. Одеса, він не мав можливості часто їздити до м. Дружківка Донецької області, а після поховання матері він був у пригніченому стані та не міг вирішувати питання, пов"язані з оформленням спадщини, а також він вважав, що спадщину прийме його сестра ОСОБА_2 , проте вона цього не зробила та взагалі відмовилась приймати спадщину та не подавала заяви до нотаріуса.

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд, вважає, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст. 11,12,76,81,258,263,264,265 ЦПК України, ст. 1261-1270, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

позовні вимоги ОСОБА_1 до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради Донецької області, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженцю м. Дружківка Донецької області, РНОКПП НОМЕР_1 , для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлено у нарадчій кімнаті 04 березня 2020 року.

Суддя: А. Л. Гонтар