Справа № 369/7687/20
Провадження №2/369/3692/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

за участі секретаря Одинцова О.С.

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою. Просив суд розірвати шлюб, зареєстрований 11 жовтня 2014 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного у місті Києві, актовий запис №2904.

У судовому засіданні відповідачка заявила клопотання про надання строку на примирення, оскільки вони не проживають разом короткий проміжок часу, вона має почуття до чоловіка та бажає зберегти сім`ю.

У судовому засіданні позивач категорично заперечував щодо надання строку на примирення, вказав, що подальше сумісне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог та подану заяву на примирення, суд вважає, що подружжю слід надати строк для примирення, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 7 статті 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя передбачені статтею 112 СК України, зокрема, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене частиною 1 статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Виходячи з вимог закону та обставин даної справи, суд вважає, що з метою примирення і збереження сім`ї, сторонам необхідно надати строк для примирення терміном до 01 листопада 2020 року.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 105, 111-112 СК України, п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007р. № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», на підставі ст.ст. 240, 251, 353 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Призначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення до 01 листопада 2020 року.

Призначити справу до слухання на 02 листопада 2020 року на 15 годин 30 хвилин.

Провадження по справі зупинити.

Ухвала суду в частині зупинення провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя