У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

справа № 285/810/20

провадження у справі № 2-о/0285/41/20

04 березня 2020 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград - Волинського міськрайонного суду Житомирської області Васильчук Л.Й., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Новоград-Волинський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-західного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИЛА:

Заявник в лютому 2020 року звернувся до суду із заявою в якій просив встановити факт того, що він має національність «німець».

Ознайомившись з поданою заявою, встановлено, що дана заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 та п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Статтею 315 ЦПК України визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження. Вказана норма не передбачає можливості розгляду у порядку окремого провадження заяв про встановлення факту належності до певної національності.

Викладений перелік справ, що розглядаються у порядку окремого провадження, не є вичерпним, але доповнюватися він може лише законом.

Зі змісту ч. 2 ст. 315 ЦПК України вбачається, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Аналіз даних норм дає підстави для висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них повинні залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, що засвідчує факт, що має юридичне значення; 4) чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Отже, згідно зі ст. 293, ч. 2 ст. 315 ЦПК України для встановлення факту необхідна наявність певних умов, зокрема, встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення у особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 300 ЦК України та ст. 11 Закону України «Про національні меншини» фізична особа має право на збереження своєї національної самобутності. Громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність.

На підставі Указу Президента України №70/99 від 27.01.1999 р. втратив чинність Указ Президента України від 31 грудня 1991 року «Про порядок зміни громадянами України національності», і з того часу в законодавстві України відсутні норми, які передбачають настання певних юридичних наслідків або набуття немайнових чи майнових прав в залежності від національності особи.

В зв`язку з цим, факт належності особи до певної національності не може бути встановлений в судовому порядку, оскільки відповідно до положень ст. 315 ЦПК України не належить до юридичних фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 р. у справі №398/4017/18 зазначено, що у зв`язку з неможливістю встановлення в судовому порядку фактів щодо належності осіб до певної національності, справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Заявник не позбавлений права звернутися для вирішення питання про приналежність його до німецької національності до органів реєстрації актів цивільного стану як суб`єкта владних повноважень, з метою внесення змін до актового запису щодо його національності, а у разі відмови такого суб`єкта - оскаржити її в судовому порядку. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 01.02.2018 р. у справі №760/19921/16-ц .

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Оскільки оскарження відмови органу реєстрації актів громадянського стану внести зміни до актового запису чи відновити актовий запис здійснюється у порядку адміністративного судочинства, у відкритті провадження в порядку цивільного судочинства належить відмовити.

Сплачений судовий збір відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повертається за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст. 186 ЦПК України, - суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Новоград-Волинський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-західного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про встановлення факту, що має юридичне значення.

Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплачений судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок згідно квитанції № 28 від 05.02.2020 року.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі невідкладно надіслати заявнику разом із заявою та всіма доданими до неї документами.

Роз`яснити ОСОБА_1 право вирішувати спірні питання в досудовому порядку (в разі необхідності - в порядку КАС України).

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності до п. п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний.

Дата складання повного тексту ухвали 02.03.2020.

Суддя Л.Й.Васильчук