Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/3333/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.02.2020 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді Трагнюк В.Р., секретар судового засідання Конар В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа: державний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу Боричок К.В.,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Виноградівської міської ради Закарпатської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про продовження строку для прийняття спадщини, третя особа: Державний нотаріус Виноградівського районного нотаріального округу.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер позивача батько ОСОБА_5 , який проживав за адресою АДРЕСА_1 , у будинку своїх батьків.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла позивача бабуся ОСОБА_6 , яку як зазначає позивач завжди відвідував і з якою підтримував хороші відносини. За життя бабусею не складено заповіту. При зверненні державної нотаріальної контори Виноградівського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини за померлою бабусею, державним нотаріусом роз`яснено позивачу, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який регулюється статтею 1270 ЦК України, про що видано відмову про неможливість видати позивачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Позивач зазначає про свою необізнаність щодо права на спадщину. Поважною причиною є те, що він перебував за кордоном.

Співвідповідач ОСОБА_2 подала до суду заперечення на позовну заяву. Вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви, оскільки позивачем не надано доказів, що з 14.12.2017 року по 14.06.2018 року останньому не було відомо про право на спадщину, як і проживання за кордоном у вказаний період, наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення дій на прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності (а.с.81).

Відповідачі, представники відповідачів, третя особа про розгляд справи повідомлені належним чином, в судове засідання не зявились (а.с. 99-106).

Представник Виноградівської міської ради, представник відповідача Чонтош Є.А., відповідач ОСОБА_3 подали заяви про розгляд справи у їх відсутності (а.с. 28, 66, 107).

Судом встановлено такі факти і відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер позивача батько ОСОБА_5 (а.с.8). ІНФОРМАЦІЯ_2 померла позивача бабуся ОСОБА_6 (а.с.10), після смерті якої відкрилась спадщина за законом.

Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справи, що набрало законної сили не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК).

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 03 червня 2019 року встановлено, зокрема, що після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , до Виноградівської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини за законом звернулися: ОСОБА_7 (донька) ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 (донька) ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_4 (син) ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто діти померлої, які є спадкоємцями першої черги за законом (а.с.14-17).

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом не встановлено обставини поважності пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини.

Так, позивач посилається на поважну причину пропуску строку для подання заяви на прийняття спадщини перебування за кордоном, на підтвердження чого подає копії сторінок паспорта громадянина України для виїзду за кордон (а.с.82-87). З досліджених документів вбачається, що протягом строку визначеному законом (6 місяців) на подання заяви про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_3 (день смерті спадкодавця) по ІНФОРМАЦІЯ_5 , позивач перетинав кордон України автомобільним транспортом: 15.12.2017, 20.12.2017, 25.12.2017, 30.12.2017, 04.01.2018, 03.04.2018, 13.04.2018, 21.04.2018, що займало у середньому перебування за кордоном 1 добу.

Таким чином, недоведеною є обставина позову про перебування позивача за кордоном на заробітках, неможливістю покинути країну перебування з обєктивних та непереборних причин. Необізнаність позивача про свої права, порядком вчинення дій на прийняття спадщини, враховуючи відсутність заповіту на його користь, свідчить про безпідставність позову, у звязку з чим суд приймає рішення про відмову у задоволенні позову.

У відповідності до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, сторонами не заявлено вимоги про розподіл судових витрат.

Керуючись керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 258, 259, 263, 265, 267, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити повністю ОСОБА_1 у задоволенні позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГоловуючийВ. Р. Трагнюк

Повний текст рішення

складено 06.03.2020 року