Провадження № 2/752/5925/20
РІШЕННЯ

Іменем України

заочне

17.09.2020 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в місті Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2020 року до суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 11.11.2019 року між ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір, за яким вона отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок в сумі 250 грн. на умовах договору. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. 10.01.2019 року позивачем, відповідно до ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України, як кредитором було надіслало претензію до Другої київської державної нотаріальної контори, яка повідомила, що спадкоємцем померлої ОСОБА_2 є ОСОБА_1 15.10.2019 року позивач звернувся до спадкоємця з листом-претензією, але оскільки вимоги позивача відповідачем не виконані в добровільному порядку, позивач вимушений звернутись до суду з даною позовною заявою та просить стягнути з відповідача, як спадкоємця позичальника, на користь позивача кредитну заборгованість у сумі 7711,85 грн. та судові витрати в сумі 2102,00 грн.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 06.07.2020 року, у справі було відкрито провадження та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Представник позивача після відкриття провадження у справі з будь-якими клопотаннями не звертався. В позові просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги задовольнити, та проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явилася, відзив на позов не надіслала, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність до суду не надходило.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також суд ухвалив про заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи принцип достатності доказів, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що11.11.2009 року між ПАТ КБ «Приватбанк», правонаступником якого є АТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір, відповідно до якого вона отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок в сумі 250,00 грн. на умовах договору.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується копією свідоцтв про смерть.

07.12.2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк», відповідно до ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України, як кредитор ОСОБА_2 , надіслало претензію до Другої Київської державної нотаріальної контори, яка повідомила, що спадкоємцем померлої ОСОБА_2 є ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 1054 ч.1 Цивільного Кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Інформація про смерть ОСОБА_2 підтверджується копією свідоцтва про смерть, та відповідач у справі є її матір`ю.

Встановлено, що за позичальником ОСОБА_2 існує заборгованість по кредитному договору у розмірі 7711,85 грн., яка, згідно з розрахунком АТ КБ «ПриватБанк», складається із тіла кредиту.

АТ КБ «Приват Банк» 07.12.2018, відповідно до ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України, надіслало претензію кредитора до Друголї Київської державної нотаріальної контори, в якій позивач просив повідомити чи заводилась спадкова справа після померлого боржника ОСОБА_2 , включити його кредиторські вимоги в спадкову масу, повідомити інформацію стосовно осіб, які подали заяву про прийняття спадщини або відмовилися від прийняття спадщини після смерті боржника, а також щодо осіб, які вже прийняли спадщину та повідомити спадкоємців померлого про наявність заборгованості перед банком.

16.01.2019 року Другою Київською державною нотаріальною конторою, було надано відповідь на претензію кредитора АТ КБ «Приват Банк», згідно якої після смерті ОСОБА_2 нею була заведена спадкова справа за № 460/2018 та видано свідоцтво про право на спадщину за законом на ім.»я спадкоємиці ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно із ч. 1 ст. 609 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.

Частиною 1 та частиною 3 статті 1268, частиною 1 статті 1269, частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За змістом зазначених норм вбачається, що прийняття особою спадщини обумовлюється або постійним проживанням спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, або в разі відсутності наведених вище обставин, - поданням до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України строк.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.

У відповідності до ст. 1282 Цивільного кодексу України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям в натурі.

Положення зазначеної норми застосовуються у випадку дотримання кредитором норм статті 1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.

Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України № 6-2962цс16 від 12 квітня 2017 року.

Вимога може бути пред`явлена кредитором безпосередньо спадкоємцю, а також через нотаріуса за місцем відкриття спадщини, який у строк, встановлений ст. 1281 Цивільного кодексу України, приймає претензії кредиторів від спадкодавця. Даний строк не є строком, у який кредитор має звернутися до суду з позовом про стягнення боргу зі спадкоємця. Заявлення кредитором своїх вимог до спадкоємців не безпосередньо, а через нотаріуса не суперечить приписам ч. 2 ст. 1281 Цивільного кодексу України. При цьому, на відміну від безпосереднього повідомлення спадкоємців кредитор, повідомляючи останніх про свої вимоги через нотаріуса, не зобов`язаний зважати на факт прийняття спадщини, оскільки нотаріус повинен прийняти відповідну заяву кредитора незалежно від того, чи прийняв спадщину хоча б один зі спадкоємців і чи встановлені спадкоємці взагалі.

АТ КБ «ПриватБанк», як кредитор, заявив вимоги до спадкоємця померлого боржника шляхом направлення претензії кредитора на адресу нотаріуса із дотриманням строків встановлених ст. 1281 Цивільного кодексу України.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що вимоги кредитора до спадкоємця боржника ОСОБА_2 є законними та доведеними, доказів на спростування вимог позивача відповідачем суду надано не було, суд вважає, що позов підлягає задоволенню та із відповідача, як спадкоємиці, підлягає стягненню на користь позивача, як кредитора, сума боргу в розмірі 7711,85 грн., а тому позов підлягає задоволенню.

В порядку ст. 141 ЦПК України, із відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2102,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10-13, 81, 141, 176, 200, 247, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1054, 1216, 1218, 1268, 1269, 1270, 1281, 1282, ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с. Бражківка Ізумського району Харківської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ), - на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приватбанк» (, адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1-д, - заборгованість за договором № б/н від 11.11.2009 року в сумі 7711 (сім тисяч сімсот одинадцять) грн. 85 коп. та судовий збір в сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто Голосіївським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Позивач має право оскаржити рішення до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо рішення було проголошено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий Н.П. Чередніченко