КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 березня 2020 року місто Київ

Справа № 759/440/19

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Лівінського С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Гуля В`ячеслава Володимировича поданій у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», третя особа: тимчасово виконуючого обов`язки директора дирекції з правового забезпечення комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» Гушул С.В., про визнання протиправними наказу про припинення трудового договору, скасування наказу, поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу, моральної шкоди за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 03 липня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 03 липня 2019 року.

02 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 через канцелярію Київського апеляційного суду подала заяву про відвід судді Київського апеляційного суду Гуля В.В.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що в ухвалі Київського апеляційного судувід 13 січня 2020 року зазначено суддю Мельника Я.С. (яким замінено суддю Сліпченка О.І.) разом з тим вказана заміна складу суду не підтверджена жодним документом. Крім того, у вказаній ухвалі зазначено суддю першої інстанції Притулу Н.Г. , хоча головуючим суддею в районі по справі була Коваль О.А . Крім того, вказує що в ухвалі Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року вказано невірний номер провадження.

Зазначала, що вказані обставини на її думку дають підстави для висновку, що головуючий по справі заінтересований у результаті розгляду справи та викликають сумніви в неупередженості, об`єктивності, компетентності та кваліфікації судді.

Посилалася на те, що дії судді порушують Бангалорські принципи поведінки судді від 19 травня 2006 року, Закон України «Про судоустрій та статус суддів» та Кодекс суддівської етики.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 березня 2020 року заявлений відвід визнано необґрунтованим, зупинено провадження в даній справі, а цивільну справу передано до канцелярії суду для автоматизованого розподілу в порядку, встановленому ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді Гуля В.В., вважаю, що підстав для її задоволення не вбачається.

Відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до підпункту 15.2 ч. 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів.

Згідно з підпунктом 15.4 ч. 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Так, в Київському апеляційному суді використовується Автоматизована система електронного документообігу «Апеляція». Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 02 жовтня 2018 року) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п. 1.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу (далі також Засади), автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Згідно з п. 2.2. та п. 2.3. Засад, якщо на момент призначення справи до розгляду суддя, який входить до складу постійної колегії суддів (крім судді-доповідача), не може здійснювати обов`язки судді (тимчасова непрацездатність, відрядження, відпустка тощо), з метою недопущення порушення процесуальних строків склад колегії суддів для вирішення питання про призначення справи до розгляду визначається суддею-доповідачем з числа резервних суддів за принципом черговості та з урахуванням обставин зайнятості в судовому процесі. У разі неможливості здійснити заміну з числа резервних суддів, такий суддя визначається з числа інших суддів судової палати за такими ж принципами. Подальший розгляд справи здійснюється постійною колегією суддів, визначеною автоматизованою системою в день реєстрації справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року провадження по справі відновлено, справу призначено до розгляду.

Оскільки, станом на 13 січня 2020 року суддя Київського апеляційного суду Сліпчнеко О.І. перебував у відпустці, з врахуванням положень вказаних Засад склад колегії суддів для вирішення питання про призначення справи до розгляду суддею-доповідачем визначений з числа резервних суддів і до призначення справи до розгляду залучено суддю Мельника Я. С .

Подальший розгляд справи, на підставі наведених вище Засад, здійснюється постійною колегією суддів, визначеною автоматизованою системою в день реєстрації справи.

Як вбачається з матеріалів справи, станом на кінець 2019 року провадження у вказаній справі закінчено не було, тому на початку 2020 року відбулася перереєстрація справи внаслідок чого справі було присвоєно новий номер апеляційного провадження, тому посилання заявника, щодо помилкового зазначення в судовому рішенні різних номерів апеляційного провадження є безпідставним.

Всупереч посиланням заявника, крім того, ухвала Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року будь-яких судових повісток не містить (т. 5 а.с. 2-3).

Окрім того, помилкове зазначення, в реквізитах справи на першому аркуші ухвали Київського апеляційного суду від 13 січня 2020 року, замість судді Коваль О.А. суддю Притулу Н.Г. не свідчить про наявність обґрунтованих сумнівів в неупередженості, об`єктивності, компетентності та кваліфікації судді.

Про існування інших обставин, які відповідно до положень ст. 36 ЦПК України унеможливлювали б розгляд даної справи визначеним складом суду відповідачем не заявлено і доказів на підтвердження існування таких обставин не надано.

За наведеного, посилання заявника на порушення суддею Бангалорських принципів поведінки судді від 19 травня 2006 року, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та Кодексу суддівської етики обґрунтованими визнати не можна.

Отже, в задоволені заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Гуля В.В. необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 33, 34, 36, 40 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Гуля В`ячеслава Володимировичавідмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.В. Лівінський