Справа №296/1125/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районнго суду м.Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд із позовом, в якому зазначив, що його батькам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 належала в рівних частках на праві власності квартира АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач, вважаючи, що спадщину прийняв батько, який проживав спільно зі спадкодавцем, із заявою про прийняття спадщини після смерті матері не звертався.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 було встановлено, що дана особа у спадщину не вступила, внаслідок чого позивач позбавлений в позасудовому порядку реалізувати спадкові права.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Дослідивши зміст позовної заяви, додані до неї документи, суд приходить до висновку, що позов не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Згідно з п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Викладені обставини в обгрунтування позову не є однорідними та узгодженими із вимогами, заявленими в ньому. Так, позивач зауважує, що батько постійно проживав зі своєю дружиною на час її смерті, при цьому, спадщину не прийняв.

Відповідно до частин третьої і четвертої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» відсутність реєстрації місця проживання не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами.

Позивачу слід обрати спосіб захисту порушеного права з врахуванням фактично виниклих обставин, викласти позовні вимоги за ознакою правової відповідності.

В порушення вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач не надає докази, які підтверджують викладені обставини.

Як зазначив Верховний Суд України у постанові від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Позивачем не надано доказів на підтвердження відсутності спадкової справи відносно майна ОСОБА_3 , не вказано, з яких саме підстав нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно з ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя: Д.М.Лєдньов