Єдиний унікальний номер 219/7046/20
Номер провадження №2/2432485/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 вересня 2020 року м. Слов`янськ

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Н.О. Дюміна, розглянувши позовну заяву Дружківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , третя особа Східне міжрегіональне Управління Міністерства юстиції (м. Харків) про анулювання актового запису цивільного стану, -

В С Т А Н О В И В:

14 вересня 2020 року, за підсудністю з Артемівського міськрайонного суду донецької області до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява Дружківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , третя особа Східне міжрегіональне Управління Міністерства юстиції (м. Харків) про анулювання актового запису цивільного стану.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудна даному суду.

Зазначене узгоджується із Главами 1, 2 Розділу 1,ч.1 ст. 187 ЦПК України, за якими суддя відкриває провадження у справі за відсутністю підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Територіально справа підсудна Слов`янському міськрайонному суду Донецької області.

До позовної заяви в порядку ч. 4 ст. 177 ЦПК України додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п.2 ч.4 Закону України Про судовий збір, за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2020 року становить 2102 грн. 00 коп.

Представник позивача звертаючись до суду з позовом ставить питання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у даній справі, посилаючись на майновий стан та відсутністю у кошторисі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) на 2020 рік коштів на сплату судового збору.

Так, за приписами п.1 і 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до місцевого суду, або окремим документом.

Згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У відповідність до ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Відповідно до частини 1 статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25.07.2005).

В рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У разі, якщо у особи, яка звертається до суду з заявою, дійсно наявні об`єктивні обставини фінансового характеру, що позбавляють можливості сплатити судовий збір, необхідно одночасно з подачею такої заяви долучити клопотання з проханням про звільнення від сплати судового збору та надати належні докази в обґрунтування такого клопотання.

Однозначної судової практики з питань звільнення від сплати судового збору у зв`язку із скрутним матеріальним становищем немає, однак у випадку доведеності наявності підстав для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору та надання суду достатніх доказів, є реальна можливість реалізувати своє право на доступ до правосуддя. При чому, слід розуміти, що звільнення від сплати судового збору (чи зменшення його розміру, надання розстрочення або відстрочення) є правом суду, а не його обов`язком.

В той же час, представником позивача при зверненні до суду належних доказів щодо неможливості сплати ним судового збору у встановленому законодавством порядку не надано.

У зв`язку з наведеним, у задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Такими чином, сума судового збору, яка повинна бути сплачена представником позивача на користь держави становить суму у розмірі 2102 грн. 00 коп.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Слов`янське УК/м.Слов`янськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37803368, банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0005075, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Дружківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Харків) до ОСОБА_1 , третя особа Східне міжрегіональне Управління Міністерства юстиції (м. Харків) про анулювання актового запису цивільного стану залишити без руху, про що повідомити позивача, надавши йому строк для усунення недоліків протягом п`яти днів після отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області Н.О.Дюміна