СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/284/20
ун. № 759/6889/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: П`ятничук І.В.,

при секретарі: Дрозі Т.О.,

за участі:

представника позивача адвоката - Ярошенко Д.В.,

представника відповідача адвоката - Боровської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві клопотання представника відповідача адвоката Боровської О.В. за основним позовом про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за основним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про визнання недійсним договору, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 04.05.2018 р. звернувся до суду із вказаним позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в якому просив постановити рішення про стягнення з відповідачів на його користь в солідарному порядку боргу в розміру 136470480 грн. 64 коп. та понесених судових витрат.

Ухвалою від 18.05.2018 року відкрито провадження у даній справі.

11.10.2018 року до суду ОСОБА_3 подала зустрічну позовну заяву про визнання недійсним договору позики від 28.05.2018 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в частині надання згоди ОСОБА_3 на його укладення та взяття на себе солідарного обов`язку по виконанню договору позики від 28.05.2018 року.

В підготовчому судовому засіданні 18.09.2019 року представником відповідачів ОСОБА_4 було заявлено клопотання про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, вказуючи на те, що проведення даної експертизи є необхідним для ухвалення по справі повного та об`єктивного рішення суду, оскільки у його довірителів існують об`єктивні сумніви щодо здійснення підписів в даному договорі та розписці до договору саме його довірителями.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на те, що призначення по справі експертизи сприяє затягуванню розгляду справи, а також вказуючи на те, що представником вказане клопотання не заявлено в строки визначені ЦПК для подання та витребування доказів, та виходить за межі заявлених позовних вимог.

Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м.Києва від 18.09.2019 р. клопотання про призначення експертизи задоволено. Призначено у цивільній справі №759/6889/18 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1. Чи виконано підпис напроти графи дружина позичальника на третьому аркуші договору позики від 28 травня 2015 року ОСОБА_3 або іншою особою?

2. Чи виконано ОСОБА_2 рукописний текст розписки від 28 травня 2015 року шляхом заповнення граф надрукованого тексту, а саме в графі місто, дата, серія, номер паспорта, ким виданий паспорт, дата видачі паспорта, отримання від, сума прописом власноруч або іншою особою?

Зобов`язано ОСОБА_1 надати експертам оригінал договору позики від 28 травня 2018 року, який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та оригінал розписки від 28 травня 2018 року для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Зобов`язано ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надати на вимогу експертів вільні зразки почерку та підписів за період який є близьким до періоду укладання договору позики (квітень - червень 2015 року).

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 через представника подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права просить ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до постанови Київського апеляційного суду від 03 грудня 2019 р. апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Ярошенка Дмитра Валерійовича задоволено частково. Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 18 вересня 2019 року змінити виклавши абзац 4 та 5 резолютивної частини ухвали в наступній редакції:

«Зобов`язати ОСОБА_1 надати до Святошинського районного суду м. Києва для направлення до експертної установи оригінал договору позики від 28 травня 2015 року, який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та оригінал розписки від 28 травня 2015 року для проведення судової почеркознавчої експертизи.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надати до Святошинського районного суду м. Києва для направлення до експертної установи вільні зразки почерку та підписів за період, який є близьким до періоду укладання договору позики (квітень-червень 2015 року)».

На виконання вказаних ухвали, позивачем надано оригінал договору позики від 28 травня 2015 р. та оригінал розписки від 28.05.2015 р. а відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надано суду вільні зразки почерку та підписів та вказану цивільну справу з даними матеріалами направлено до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Однак, 25.06.2020 р. матеріали даної цивільної справи повернуто до суду з повідомленням про неможливість надання висновку судово-почеркознавчої експертизи від 03.06.2020 р. в якому експерт зазначає, що не виконано вимоги заявленого експертом 02.03.2020 р. клопотання, щодо надання додаткових документів для проведення дослідження та не проведено оплату вартості експертного дослідження.

В судовому засіданні 26.08.2020 р. представником відповідачів за основним позовом адвокатом Боровською О.В. заявлено клопотання про повернення матеріалів даної цивільної справи для проведення експертизи вказуючи на те, що направлене судом відповідачам клопотання експерта останні не отримали, а тому не мали змоги виконати вимоги вказані в даному клопотанні.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання та просив в його задоволені відмовити вказуючи на те, що відповідачі зловживають наданими їм правами, затягують розгляд даної цивільної справи.

Суд, вислухавши заявлене клопотання, думку представника позивача, вважає, що вказане клопотання про призначення експертизи слід задовольнити з огляду на наступне.

Дійсно, 25.06.2020 р. матеріали даної цивільної справи повернуто до суду з повідомленням про неможливість надання висновку судово-почеркознавчої експертизи від 03.06.2020 р. в якому експерт зазначає, що не виконано вимоги заявленого експертом 02.03.2020 р. клопотання, щодо надання додаткових документів для проведення дослідження та не проведено оплату вартості експертного дослідження.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, вказане клопотання експерта від 02.03.2020 р. направлене судом відповідачам, ними не отримано, поштові відправлення повернуто на адресу суд з поміткою «за закінченням терміну зберігання», що не дає можливості суду однозначно зробити висновок про ухилення відповідачів від надання відповідних доказів та проведення оплати необхідної для проведення експертного дослідження.

Таким чином, проведення експертизи по даній справі є необхідним для повного та всебічного розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.ч.4,5 ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

За правилами ч.1 <статті 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з п.4 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до положень ст.12 ЦПК України, яка покладає на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, відповідно до якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, а суд зобов`язаний сприяти всебічному і повному з`ясуванню обставин справи.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Згідно положень ст. 76, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Як визначено положеннями ч. 1 ст. 179 ЦПК України, предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 10 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Таким чином, суд вважає, що є доцільним призначення по справі судової почеркознавчої експертизи для вирішення питань, які на думку представника позивача мають істотне значення для вирішення даного позову по суті та є доказовими щодо заявлених вимог зустрічного позову.

Відповідно до вимог ч. ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначається судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Враховуючи наведене, а також те, що представником позивача не подано переліку питань які на його думку слід поставити на вирішення експерта, суд вважає можливим на дослідження експертів поставити питання надані представником відповідача.

Щодо визначення експертної установі, якій слід доручити проведення даного експертного дослідження слід зазначити наступне.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно п. 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1909 року № 53/5, почеркознавча експертиза відноситься до категорії криміналістичних експертиз та з урахуванням вимог ст. 7 Закону України «Про судову експертизу» проводиться державними спеціалізованими установами, якою Київська незалежна судово-експертна установа не є, а є товариством з обмеженою відповідальністю.

Враховуючи наведене проведення даного експертного дослідження слід доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз ( м.Київ 03057 вул.Смоленська буд. 6).

Таким чином враховуючи, що у сторін за зустрічним позовом виник спір з приводу того, чи підпис зазначений в договорі позики як згода на укладання даного договору виконано саме ОСОБА_3 та чи підпис від імені ОСОБА_2 виконано в договорі позики, що також є і істотною обставиною яку слід з`ясувати і при розгляді основного позову за яким позивач просить стягнути солідарно з відповідачів суму заборгованості, а тому суд вважає, що на виконання вимог ст. 12 ЦПК України необхідно призначити судову почеркознавчу експертизу.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 252 і п. 9 ч. 1 ст. 253 ЦПК України суд може зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи на час її проведення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 103, 252, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити у цивільній справі №759/6889/18 судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ( м.Київ 03057 вул.Смоленська буд. 6) попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Чи виконано підпис напроти графи дружина позичальника на третьому аркуші договору позики від 28 травня 2015 року ОСОБА_3 або іншою особою?

2. Чи виконано ОСОБА_2 рукописний текст розписки від 28.05.2015 року шляхом заповнення граф надрукованого тексту, а саме в графі місто, дата, я, серія, номер паспорта, ким виданий паспорт, дата видачі паспорта, отримання від, сума прописом власноруч або іншою особою?

3. Зобов`язати ОСОБА_1 надати до Святошинського районного суду м. Києва для направлення до експертної установи оригінал договору позики від 28 травня 2015 року, який укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та оригінал розписки від 28 травня 2015 року для проведення судової почеркознавчої експертизи.

4.Зобов`язати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 надати до Святошинського районного суду м. Києва для направлення до експертної установи вільні зразки почерку та підписів за період, який є близьким до періоду укладання договору позики (квітень-червень 2015 року).

Для проведення даної експертизи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ( м.Київ 03057 вул.Смоленська буд. 6) направити копію даної ухвали та матеріали цивільної справи №759/6889/18.

Роз`яснити учасникам справи вимоги ст.109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_2 , який мешкає АДРЕСА_1 .

Оплату за проведення експертизи провести протягом десяти днів з часу повідомлення експертом або судом, у разі не проведення оплати у визначений строк, повернути матеріали справи до суду без виконання.

На час проведення експертизи провадження по справі зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : І.В. П`ятничук