Провадження № 2/752/2370/20
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

14.09.2020 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Власенко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини, -

в с т а н о в и в:

у липні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просила визначити місце проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог, позивачем ОСОБА_1 зазначено про те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у сторін у справі народилась спільна дитина - ОСОБА_3 . Сторони спору проживають окремо, малолітня ОСОБА_3 , 2017 року народження, проживає разом з позивачем за місцем реєстрації останньої. На думку позивача, малолітня донька повинна проживати разом з матір`ю, оскільки позивач має у власності житло, стабільний самостійний дохід, можливість у повному обсязі забезпечити необхідні умови для гармонійного розвитку та виховання доньки.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 23 липня 2019 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

У серпні 2019 року відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її вихованні, а також визначення порядку спілкування та участі батька у вихованні дитини.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 21 серпня 2019 року призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14 вересня 2020 року зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа - Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, визначення порядку спілкування з дитиною, залишено без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі з викладених у позові підстав, просив позов задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, з невідомих для суду причин, про день та час розгляду справи був повідомлений судом належним чином у встановленому цивільним процесуальним законом порядку.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився.

Відповідач відзив на позовну заяву не подавав.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд надходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_3 , що стверджується даними свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 05.12.2017 року Голосіївським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Відповідно до даних вказаного свідоцтва, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сторони у справі: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Малолітня ОСОБА_3 , 2017 року народження, зареєстрована та проживає разом з матір`ю ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , що стверджується даними довідки за підписом голови правління ОСББ «Мега-Сіті 19-А».

Квартира АДРЕСА_2 належить на праві власності позивачу ОСОБА_1 , що стверджується даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 09.03.2016 року № 5474211.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначає, що між сторонами у справі існує спір щодо визначення місця проживання малолітньої ОСОБА_3 , 2017 року народження.

Відповідно до статті 141 СК України встановлено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу

Відповідно до ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Орган опіки і піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

Згідно з абзацом другим принципу 7 Декларації прав дитини найкраще забезпечення інтересів дитини має бути керівним принципом для тих, на кому лежить відповідальність за її освіту і навчання; ця відповідальність лежить перш за все на батьках.

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

При розгляді справ щодо місця проживання дитини суди насамперед мають виходити з інтересів самої дитини, враховуючи при цьому сталі соціальні зв`язки, місце навчання, психологічний стан тощо.

Позивач зазначає, що місце проживання малолітньої доньки сторін має бути визначено разом з позивачем,матір`ю дитини, оскільки вона матеріально забезпечує дитину всім необхідним для її фізичного, духовного та морального розвитку.

З наданого висновку від 12 березня 2020 року № 103/1947/43/3 вбачається, що 02 березня 2020 року представниками Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації проведено обстеження умов проживання малолітньої ОСОБА_3 , 2017 року народження, за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого встановлено, що в квартирі зроблений ремонт, наявні необхідні меблі, речі побуту та вжитку. Батько дитини письмових пояснень з приводу зазначеного питання не надав. За таких підстав, орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_3 , 2017 року народження, разом з матір`ю ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене, суд вважає, що вимога позивача про визначення місця проживання дитини з нею ґрунтується на законі. При вирішенні позовних вимог про визначення місця проживання малолітньої дитини, суд виходить виключно з інтересів дитини.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

З урахуванням задоволення позову, стягненню з відповідача підлягає судовий збір в порядку ст. 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - служба у справах дітей Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дитини, - задовольнити.

Визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , разом з матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ) на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: