Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Номер провадження 2-о/229/8/2020

Справа № 229/7729/19

27 лютого 2020 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого - судді Лебеженка В.О.

при секретарі Слободкіної Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин,-

зацікавлена особа: ОСОБА_2 ,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 , звернувся до Дружківського міського суду з заявою, в якій просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідним братом ОСОБА_1 .

В обґрунтування вимог, зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер його рідний брат ОСОБА_3 . Після його смерті залишилось спадкове майно житловий будинок з господарськими та побутовими спорудами, який розташований в АДРЕСА_1 . У травні 2019 року він звернувся до Другої Краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але належним чином оформити спадщину на майно за законом не зміг, оскільки у нього відсутні документи, що свідчать про те, що він є рідним братом померлого - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Свідоцтво про народження до теперішнього часу не збереглось. Згідно з повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану від 03.05.2019 року, зазначено, що за результатами проведеної перевірки актовий запис про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Сергіївка, Слов`янського району, Донецької області, не виявлено. Книги державної реєстрації актів про народження за 1943-1949 роки за зазначеним населеним пунктом збереглися частково. Все їх життя вони жили як рідні брати.

Встановлення факту родинних відносин із ОСОБА_3 йому потрібно для подальшого оформлення спадкових справ.

21 грудня 2019 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до судового розгляду.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, вказав, що на задоволенні заяви наполягає.

Зацікавлена особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення заяви не заперечує.

З огляду на це, на підставі ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядає справу у відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу.

З`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких мотивів.

Згідно статті 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 293 ЦПК України, визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають юридичне значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту, у тому числі родинних відносин між фізичними особами.

Статтею 315 ЦПК України, передбачений перелік фактів, що мають юридичне значення, і справи про встановлення яких розглядаються в порядку окремого провадження судом.

При цьому факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Як роз`яснив Верховний Суд України у своїй постанові «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5 - підстави, за наявності яких у порядку окремого провадження розглядаються такі справи: 1) згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; 4) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Тобто відповідно до вищезазначеної Постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Поряд з цим, із п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вбачається, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Встановлення даного факту для заявника має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, в даному випадку прийняття спадщини, і законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 виданого 15 квітня 2019 року Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №1218 від 15 квітня 2019 року.

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03 жовтня 2018 року, ОСОБА_3 на праві власності належав будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 , заведена спадкова справа №272/2019.

Із відповіді завідуючої Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкова Н.С. вбачається, що після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , із заявою про прийняття спадщини звернувся ОСОБА_1 , проте доказів родинних відносин нотаріусу не надав.

Свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , встановлено, що батьком та матір`ю заявника ОСОБА_4 є: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (російською мовою).

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , вказані: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану, встановлено, що за результатами проведеної перевірки актовий запис про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Сергіївка, Слов`янського району, Донецької області, не виявлено. Книги державної реєстрації актів про народження за 1943-1949 роки за зазначеним населеним пунктом збереглися частково.

Згідно акту підтвердження факту родинних стосунків складеного секретарем Андріївської сільської ради, в житловому будинку АДРЕСА_1 проживала сім`я: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . У спільному шлюбі вони мали трьої дітей: ОСОБА_3 , 1946 року народження, ОСОБА_2 , 1949 року народження, ОСОБА_1 , 1952 року народження.

Тобто, відсутність відомостей у державному реєстрі актів цивільного стану громадян про народження відносно ОСОБА_3 , змусили заявника звернутися до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин з метою оформити своє право на спадкування.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України, внаслідок смерті особи відкривається спадщина.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1-3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Отже, як вбачається із наданих документів ОСОБА_1 є братом ОСОБА_3 .

Приписами п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції).

Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Отже, в своїй сукупності проаналізувавши відповідне законодавство, що регулює сферу суспільних відносин, з урахуванням наявних доказів по справі та подальшого належного виконання судового рішення, з урахуванням принципу юридичної визначеності суд, вважає, що заява є законною та обґрунтованою, та підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 263-265, 273, 293-294, 315-316, 319 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 ; зацікавлена особа: ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено в нарадчій кімнаті 27 лютого 2020 року.

Суддя: В.О.Лебеженко