Справа № 305/2068/18
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Куштана Б.П.,Кожух О.А.,

за участі секретаря: Волощук В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Рахівського районного суду від 02 липня 2020 року, головуюча суддя Марусяк М.О., про призначення судово-будівельної експертизи у справі за позовом ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Верхньоводянської сільської ради в особі виконавчого комітету сільської ради про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та визнання права власності на Ѕ частину майна,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року ОСОБА_4 , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 , звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 , Верхньоводянської сільської ради в особі виконавчого комітету сільської ради про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно та визнання права власності на 1/2 частину майна.

Ухвалою Рахівського районного суду від 02 липня 2020 року призначено судово- будівельну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського НДІСЕ, на вирішення якої поставлені такі питання: - в якому році було збудовано (перебудовано) житловий будинок АДРЕСА_1 ? - З якого матеріалу зведено стіни житлового будинку? - Який стан покрівлі даху житлового будинку та чим (яким будівельним матеріалом) покритий даний житловий будинок?

Не погодившись із постановленою ухвалою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 оскаржила в апеляційному порядку ухвалу, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, в апеляційній скарзі просить оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду.

Зокрема зазначає, що позивач вправі самостійно замовити проведення відповідної експертизи з питань, що його цікавлять та надати його до відкриття провадження. Вважає, що призначення у справі експертизи призведе до порушення розумних строків її розгляду, а клопотання позивача про призначення експертизи є зловживанням процесуальними правами.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія приходить до наступного висновку.

Призначаючи у справі експертизу, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин справи необхідні спеціальні знання.

Проте повністю з такими висновками суд апеляційної інстанції погодитися не може, ураховуючи наступне.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частин 1, 2 та 5 статті 104 ЦПК України, яка вказують на зміст ухвали про призначення експертизи: 1. Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

2. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.

3. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Статтею 260 ЦПК України унормовано, що в мотивувальній частині ухвали зазначаються мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Як визначено у статті 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні суду. Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Вирішуючи клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції не зазначив, у чому полягає потреба у спеціальних знаннях та не обґрунтував неможливість встановити такі фактичні дані з інших документів, а відтак і вирішити спір по суті.

За таких обставин, виходячи з предмету та підстав заявленого позову, судом не обґрунтовано дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування та які не можуть бути самостійно з`ясовані судом на підставі наявних матеріалів справи; не мотивовано підстави, з яких суд уважав, що підтвердити чи спростувати обставини, на які посилаються сторони, можливо лише шляхом залучення особи, яка володіє спеціальними знаннями.

З огляду на наведене, ухвалу суду не можна визнати законною та обґрунтованою, оскільки така постановлена при неповному з`ясуванні обставин справи та з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до статті 379 ЦПК України неповне з`ясування обставин справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, є підставами для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381- 384, 390 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Рахівського районного суду від 02 липня 2020 року скасувати.

У задоволенні клопотання про призначення судово-будівельної експертизи відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови суду складено 18 вересня 2020 року.

Головуючий

Судді