ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1110/20 Справа № 695/2984/18
УХВАЛА

17 вересня 2020 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

Новікова О.М.,
Храпка В.Д., Вініченка Б.Б.,
за участю секретаряЧуйко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Трівіса Фармінг» про залишення без розгляду позовної заяви Золотоніської місцевої прокуратури до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Трівіса Фармінг», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , третя особа: на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа: Фермерське господарство «Любава 2013», про визнання незаконними та скасування наказів, витребування земельних ділянок -

в с т а н о в и в :

На розгляді в Черкаському апеляційному суді перебуває вказана справа.

16.09.2020 надійшло клопотання від ТОВ «Трівіса Фармінг» про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з відсутністю у прокурора повноважень на підписання позовної заяви та представництва інтересів держави у даній справі.

Клопотання обґрунтовано тим, що на сторінці 30 позовної заяви прокурор зазначив, що виступає в якості самостійного позивача у даній справі, оскільки відбувся збіг позивача та відповідача в одній особі, якою є Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. Однак, така обставина для самостійного звернення прокурором з позовом не передбачена статтею 23 Закону України «Про прокуратуру».

Заявник вважає, що прокурор не має повноважень для ведення даної справи.

Крім того, позов серед іншого мотивовано порушеннями земельного законодавства при передачі у власність земельних ділянок державної власності, а також порушенням економічних інтересів органів місцевого самоврядування. При цьому, прокурор не зазначив суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з захисту таких інтересів держави, або не вказав на відсутністю такого органу.

Компетентним органом в сфері дотримання вимог земельного законодавства є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, який залучений у справі як третя особа на стороні позивача. Прокурор не обґрунтував у позові, що Держгеокадастр не здійснює або неналежним чином здійснює захист зазначених інтересів держави. Більше того, за поясненнями органів Держгеокадастру, що містяться у справі, даний орган не вбачає порушень в сфері земельного законодавства.

Разом з тим, у позовній заяві прокурора не вказано, що Новодмитрівська сільська рада як орган місцевого самоврядування, уповноважений на представлення інтересів територіальної громади, в тому числі і економічних, не здійснює або неналежним чином здійснює захист зазначених інтересів територіальної громади.

Посилаючись на викладене, заявник вважає, що прокурор у позові не довів факт, що Держгеокадастр та Новодмитрівська сільська рада не здійснюють або неналежним чином здійснюють захист інтересів держави, що виключає достатність повноважень для звернення прокурором з вказаним позовом.

З огляду на викладене, посилаючись на висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року (справа №912/2385/18), ТОВ «Трівіса Фармінг» просить скасувати рішення Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15.04.2020 та залишити позовну заяву керівника Золотоніської місцевої прокуратури без розгляду.

Клопотання не підлягає до задоволення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Статтею 56 ЦПК України передбачено можливість участі у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Зокрема, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб (ч. 1 ст. 56 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Підставою для залишення позову прокурора без розгляду ТОВ «Трівіса Фармінг» зазначає те, що прокурор у позові не довів факт, що Держгеокадастр та Новодмитрівська сільська рада не здійснюють або неналежним чином здійснюють захист інтересів держави, що виключає достатність повноважень для звернення прокурором з вказаним позовом.

Крім того, заявник зазначає, що прокурор виступає в якості самостійного позивача у даній справі, оскільки відбувся збіг позивача та відповідача в одній особі, якою є Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. Однак, така обставина для самостійного звернення прокурором з позовом не передбачена статтею 23 Закону України «Про прокуратуру». Тому, заявник вважає, що прокурор не має повноважень для звернення з цим позовом.

Звертаючись з позовом прокуратура вказувала, що під час здійснення контролю в сфері додержання вимог земельного законодавства органами державної влади Золотоніська місцева прокуратура виявила порушення Головним управлінням Держгеокадастру в Черкаській області норм Земельного кодексу України під час розпорядження земельними ділянками.

ГУ Держгеокадастру в Черкаській області виконує функції контролю за дотриманням земельного законодавства в межах повноважень, визначених Положенням про Державну службу з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. № 15. Відповідно до вказаного Положення у ГУ Держгеокадастру в Черкаській області відсутні повноваження самостійно звертатись до суду з питанням про скасування наказів органів Держгеокадастру.

Водночас, прокурор у позові зазначав, що виступає в процесі як самостійний позивач, оскільки в справі відбувся збіг позивача та відповідача в одній особі, якою є Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. Такі доводи заслуговують на увагу з огляду на те, що Головне управління Держгеокадастру в Черкаській області допустило видачу наказів, які наразі оскаржує прокуратура. А звернення ГУ Держгеокадастру в Черкаській області з позовом про визнання недійсним наказів ГУ Держгеокадастру в Черкаській області не є логічним.

Звернення Держгеокадастру як центрального органу виконавчої влади з позовом у цій справі до відповідача не є доцільним, оскільки ГУ Держгеокадастру в Черкаській області є територіальним органом Держгеокадастру та їй підпорядковане. А тому, колегія суддів погоджується з доводами прокуратури, що розгляд справи за участю взаємопідпорядкованих органів в якості сторін може вплинути на прозорість і змагальність судового процесу та призвести до зловживання своїми правами чи невиконання обов`язків.

Колегія суддів враховує, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю.

Щодо представництва інтересів держави прокурором в інтересах Новодмитрівської сільської ради, сільська рада не має достатніх повноважень для захисту порушених прав та інтересів територіальної громади, оскільки спірні земельні ділянки належать до земель не комунальної, а державної власності.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що органи прокуратури звертались до ГУ Держгеокадастру в Черкаській області та до Новодмитрівської сільської ради з повідомленнями про виявлення порушень в сфері дотримання земельного законодавства та інтересів територіальної громади Новодмитрівської сільської ради.

ТОВ «Трівіса Фармінг» у поданому клопотанні зазначає, що в матеріалах справи наявні пояснення ГУ Держгеокадастру в Черкаській області про те, що управління не вбачає порушень у свої діяльності. Однак, це лише підтверджує, що управління не погоджується з позицію прокуратури, а тому не вважає доцільним усувати порушення, виявлені прокуратурою під час моніторингу дотримання ГУ Держгеокадастру в Черкаській області законодавства в сфері земельного законодавства.

Крім того, нормами ч. 4 ст. 56 ЦПК України передбачено, що відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позову (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Відтак, на виконання частин третьої - п`ятої статті 56 ЦПК України і частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор при поданні позовної заяви обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави до ГУ Держгеокадастру в Черкаській області, яке і допустило порушення земельного законодавствапри винесенні оскаржуваних прокурором наказів (тобто навів підставу для представництва інтересів держави); зазначив, що порушення закону під час проведення Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області процедури відчуження спірних земельних ділянок у власність громадян призвело до порушення інтересів держави (тобто навів підстави для звернення з позовом). Тому доводи викладені у позові прокуратури потребують перевірки під час судового розгляду справи по суті.

Відтак прокурор належним чином обґрунтував підстави для здійснення представництва прокуратурою інтересів держави в суді. Доводи ТОВ «Трівіса Фармінг» не підтверджують наявність обставин для залишення без розгляду позову з заявлених товариством підстав.

Керуючись ст.ст. 56, 257, 261 ЦПК України, апеляційний суд -

у х в а л и в:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Трівіса Фармінг» про залишення без розгляду позовної заяви залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді