Справа № 361/6525/19
Провадження № 2/361/865/20
У Х В А Л А

21 вересня 2020 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Мельниченко Я.І., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Городнянська районна державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Судове засідання, призначене у даній справі на 03.08.2020р. знято з розгляду у зв?язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті по іншій справі. Та визначено дату наступного судового засідання 03.09.2020р., про що позивача повідомлено під розписку.

В судове засідання, призначене на 03.09.2020р., позивач та її представник, будучи повідомленими належним чином, під розписку у суді, не з?явились; заява про відкладення судового засідання або ж про розгляд справи без їхньої участі до суду не надходила.

Суд у зв?язку з неявкою позивача та його представника у судовому засіданні оголосив перерву на 21.09.2020р., про що позивача та його представника повідомлено шляхом направлення на їхні адреси рекомендованими листами судових повісток.

В наступне судове засідання 21.09.2020р. позивач та представник позивача повторно не з?явились, заяву про розгляд справи без їхньої участі до суду не подавали, про причини неявки не повідомили.

Позивач повідомлений належним чином, поштове відправлення вручене позивачу особисто 12.09.2020р. Крім того повідомлений представник позивача.

Крім того, інформація про дати судових засідань своєчасно розміщувалась на офіційному сайті судової влади, і позивач та його представник (адвокат), мали можливість на отримання інформації з даного сайту.

Таким чином, позивач повідомлений належним чином;

неявка позивача є повторною (другою підряд); більш того, до цього неявки позивача та представника були неодноразовими на протязі тривалого часу;

позивач не повідомив про причини неявки;

позивач або його представник не подали заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у разі, якщо неможливим або обтяжливим для них була б явка в судове засідання безпосередньо до суду; з цього приводу сам факт наявності введених в Україні певних карантинних обмежень не розглядається судом як поважна причина для неявки;

позивач або його представник не подали заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Таким чином, відсутні підстави для розгляду справи у відсутності позивача та/або його представника, згідно приписів ст.223 ЦПК України.

Підстави для відкладення судового засідання або для оголошення чергової перерви у ньому, згідно статті ст.223 ЦПК України - також відсутні.

Таким чином, є вся сукупність підстав для залишення позову без розгляду, визначена у п.3 ч.1 ст.257 та ч.3 ст.223 ЦПК України.

Відповідачем заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, в якому він послався на недобросовісну поведінку сторони позивача і на неодноразові неявки в судові засідання .

Виходячи з аналізу норм ЦПК, що регулюють дані питання, з принципу диспозитивності і з вимоги щодо добросовісності сторін, позивач як ініціатор провадження повинен цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання і вживати заходи для того, щоб призначене судове засідання відбулось і не було зірване через його недобросовісні дії.

За встановленими у ст. ст. 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі Каракуця проти України зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

Залишаючи позов без розгляду з підстав, передбачених у п. 3 ч.1 ст.257 ЦПКУ, суд виходить з приписів процесуального закону, які є для даного випадку імперативними.

Суд також враховує, що позивач мав достатньо часу і мав всі передбачені процесуальним законодавством можливості для здійснення своїх процесуальних прав та обов`язків у разі, якби діяв добросовісно.

Суд враховує процесуальну поведінку позивача перед цим (його неявки 10.12.2019р, 7.02.2020р., 24.03.2020р., 26.05.2020р., а також 3.09.2020р і 21.09.2020р.). Суд враховує недобросовісне ставлення позивача до виконання процесуальних обов`язків, враховує, що вжиті всі передбачені ЦПК способи для забезпечення прав позивача, і що такі заходи є достатніми для забезпечення права позивача на доступ до суду і на розгляд його справи судом та на участь у такому розгляді, - при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

За змістом ч.1 ст.257 та ч.3 ст.223 ЦПК України - приписи даних норм процесуального закону є імперативними, тому при наявності сукупності підстав, зазначених у цих нормах (належне повідомлення позивача, повторність неявки (двічі підряд), не повідомлення про причини неявки, відсутність заяви про розгляд справи у відсутності позивача), суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, ч.5 ст.223 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Городнянська районна державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - залишити без розгляду.

Строк подання апеляційної скарги на ухвалу- 15 днів з дня оголошення. У разі, якщо ухвалу не було вручено в день її оголошення чи складення скарга має бути подана протягом 15 днів з дня отримання копії. Скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15.12.2017р.

Відповідно п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними, і такими, що зумовлені обмеженнями впровадженими у зв?язку з карантином.

Суддя Т.В. Селезньова