УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, перевіривши виконання вимог статті 185 ЦПК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до цієї ухвали позовна заява не відповідає вимозі ч. 4 ст. 177 ЦПК України, згідно якої до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 20 вересня 2016 року. До складу спадкового майна входить квартира АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,056 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

При зверненні до суду позивач сплатила 840 гривень 80 копійок судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 9669 гривень 20 копійок, переплачена сума судового збору буде повернута судом відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК).

Позовна заява визнається неподаною та підлягає поверненню позивачу з огляду на наступне.

Позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху виконані не були.

У визначений строк позивач подала до суду заяву, в якій просить відстрочити їй сплату судового збору за подання цього позову.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 14 вересня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору з огляду на наступне.

З заяви ОСОБА_1 від 07 вересня 2020 року вбачається, що у неї тяжке майнове становище у зв`язку з тим, що вона не працює та є опікуном своєї рідної сестри, яка є інвалідом І групи. Тому, вона просить суд відстрочити сплату судового збору до винесення у справі рішення.

На підтвердження зазначених обставин позивач надала суду копії свідоцтв про народження, про шлюб, про розірвання шлюбу, про смерть її чоловіка, копію довідки з Управління праці та соціального захисту населення від 13 жовтня 2017 року щодо отримання допомоги на догляд за інвалідом І групи, копію посвідчення опікуна № 299, копію свого паспорту та ОСОБА_4 , копію довідки про інвалідність та копію рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 16 серпня 2005 року про призначення її опікуном недієздатної ОСОБА_4 .

Разом з тим, доказів на підтвердження скрутного майнового стану позивач суду не надала, а сам факт того, що вона є опікуном своєї сестри, не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

При зверненні в суд позивач сплатила судовий збір в мінімальному розмірі та лише після визначення судом дійсного розміру судового збору подала клопотання про відстрочку його сплати.

Позивачем також не зазначено, які обставини зміняться до ухвалення рішення судом, що дозволить позивачу сплатити судовий збір.

Суд вважає, що зазначені позивачем обставини не є підставою для відстрочки сплати судового збору.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про відмову позивачу у відстрочці сплати судового збору.

Вбачається, що у порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивач не сплатила судовий збір у повному обсязі, про що вказувалось в ухвалі.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вбачається, що вимоги ухвали від 10 серпня 2020 року про залишення заяви без руху позивачем не виконано, для виконання було достатньо часу, наслідки невиконання вимог ухвали були роз`яснені.

З огляду на наведене, позовну заяву необхідно визнати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: