Справа № 588/433/20
№ провадження 2/588/211/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2020 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі головуючої судді Щербаченко М. В., за участю секретаря судових засідань Безкоровайної А.С., представника позивача Сумцова Є.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні у м.Тростянці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Семереньківської сільської ради Тростянецького району Сумської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,

У С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача

Представник позивача адвокат Сумцов Є.С. у березні 2020 року звернувся в інтересах ОСОБА_4 до суду з указаним позовом, який мотивував тим, що ОСОБА_4 з 2007 року безперервно та по теперішній час фактично володіє та користується нежитловою господарською будівлею, яка представляє собою критий тік у с. Поляне Тростянецького району Сумської області.

Вказана нежитлова будівля з дерев`яними стінами має загальну площу 750 кв. м. та побудована у 1981 році. Згідно виписки з протоколу загальних зборів власників майнових паїв в с.Поляне від 20 березня 2007 року вказаний об`єкт нерухомого майна (критий тік) було виділено позивачу, а також ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в рахунок майнового паю.

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням тридцять п`ятої сесії VII скликання Семереньківської сільської ради Тростянецького району Сумської області від 24.04.2019 «Про зміну та присвоєння поштової адреси об`єктам нерухомого майна» спірній нежитловій будівлі присвоєно поштову адресу: АДРЕСА_1 .

Більше 10 років позивач фактично одноосібно використовує нежитлову будівлю (критий тік) в якості складу з метою зберігання зерна. З цією метою ОСОБА_4 орендується у Семереньківської сільської ради земельна ділянка сільськогосподарського призначення (господарські споруди та двори) площею 1420 кв. м. та відповідно сплачується орендна плата за користування.

Свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) та акт приймання-передачі нерухомого майна позивач не отримував, тобто правовстановлюючі документи на спірне нерухоме майно у ОСОБА_4 відсутні.

Під час розгляду цієї справи судом рішенням від 25 червня 2020 року Семереньківська сільська рада, з метою впорядкування нумерації поштової адреси спірного об`єкта нерухомого майна, присвоїла, замінивши адресу спірної будівлі з адреси: АДРЕСА_1 , яка була присвоєна помилково, на адресу: АДРЕСА_2 .

Посилаючись на указані обставини, представник позивача, змінивши вимогу в частині адреси спірного об`єкту нерухомого майна, просить суд визнати за ОСОБА_4 право власності на нежитлову сільськогосподарську будівлю, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , за набувальною давністю.

Стислий виклад позиції відповідачів

Семереньківська сільська рада Тростянецького району Сумської області відзив на позов не надіслала, повідомила про відсутність заперечень проти позову ОСОБА_4 та його визнання (а.с.165).

Представником співвідповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки" Буряк О.І. подано відзив на стосовно первісно заявленої позовної вимоги про визнання за позивачем прав власності на нежитлову сільськогосподарську будівлю, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за набувальною давністю, за змістом якого представник відповідача заперечив проти позову, оскільки саме Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки" є добросовісним набувачем і власником нежитлових будівель і споруд з указаною адресою, право власності на які зареєстровані за відповідачем у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Крім того, земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 з кадастровим номером :01:001:0109 належить на праві власності Товариству.

Після зміни представником позивача позовної вимоги в частині адреси спірного об`єкта нерухомого майна будівлі з адреси: АДРЕСА_1 на адресу: АДРЕСА_2 , від Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки" відзив не надходив.

Стислий виклад позиції третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, пояснення до суду не подала.

Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників

Ухвалою суду від 30.03.2020 року було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

Представником позивача 05.05.2020 року до суду подано заяву про виклик свідків.

Протокольною ухвалою суду від 05.05.2020 за клопотанням представника позивача витребувано додаткові письмові докази.

Ухвалою суду від 05.06.2020 року замінено первісного відповідача Семереньківську сільську раду Тростянецького району на Товариство з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки".

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки" 19.06.2020 до суду надіслано відзив на позов.

Представником позивача 09.07.2020 року подано заяву про уточнення позовних вимог разом з додатковими письмовими доказами

Протокольною ухвалою суду від 16.07.2020 року у зв`язку зі зміненими представником позивача вимогами за клопотанням останнього судом залучено співвідповідачем Семереньківську сільську раду Тростянецького району, витребувано додаткові письмові докази.

Фактичні обставини, установлені судом та зміст спірних правовідносин

Позивач є сином третьої особи ОСОБА_4 та онуком ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.14). Після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняла її донька ОСОБА_4 , якій 08.12.2016 року державним нотаріусом Тростянецької районної державної нотаріальної контори Воропай В.В. були видані свідоцтва про право на спадщину (а.с.167-169).

Позивачу, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Семереньківською сільською радою Тростянецького району Сумської області 17 червня 2002 року як членам КСП «Дружба», яке реорганізовано у ТОВ АФ «Дружба», відповідно до списку осіб, які мають право на майновий май у пайовому фонді майна КСП «Дружба», затвердженого зборами співвласників від 19.02.2002 року були видані Свідоцтва про право власності на майновий пай членам колективного сільськогосподарського підприємства (майнові сертифікати) серія 1 СП № 0205, НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з визначенням вартості частки майна у пайовому фонді на загальну суму за трьома Свідоцтвами -3740 грн. (а.с.173-175).

Фактичне отримання позивачем, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 указаних Свідоцтв про право власності на майновий пай членам колективного сільськогосподарського підприємства (майнових сертифікатів) підтверджується листом Семереньківської сільської ради від 05.08.2020 року № 386 (а.с.172).

На підставі рішення загальних зборів власників майнових паїв в с.Поляне від 20 березня 2007 року позивачу, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було виділено об`єкт нерухомого майна критий тік, що знаходиться у с.Поляне , у рахунок майнових паїв вартістю 2500 грн. (а.с.13).

Відповідно до інформаційної довідки КП Тростянецької міської ради «Бюро технічної інвентаризації» від 06.03.2020 року спірний об`єкт нерухомого майна представляє собою дерев`яну нежитлову будівлю, побудовану 1981 року площею 750 кв.м. (а.с.11).

Адреса спірної нежитлової будівлі неодноразово змінювалась рішенням Семереньківської сільської ради через помилкове присвоєння цій будівлі адреси нерухомого майна, що вже попередньо була присвоєна будівлям та земельним ділянка, які належать на праві приватної власності Товариству з обмеженою відповідальністю "Агрофірма "Семереньки".

Так, рішенням тридцять п`ятої сесії VII скликання Семереньківської сільської ради Тростянецького району Сумської області від 24.04.2019 «Про зміну та присвоєння поштової адреси об`єктам нерухомого майна» спірній нежитловій будівлі присвоєно поштову адресу: АДРЕСА_1 , замість адреси: АДРЕСА_1 , яка була присвоєна помилково, оскільки попередня адреса буда присвоєна господарським будівлям ТОВ «Агрофірма Семереньки» та виготовлений кадастровий номер на земельну ділянку під цими об`єктами.

Під час розгляду справи судом було установлено, що нерухоме майно (нежитлові будівлі і споруди) за адресою: АДРЕСА_1 (яка була присвоєна рішенням сільської ради від 24.04.2019 спірному об`єкту (критий тік), що використовується ОСОБА_4 ) на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 05.12.2011 року належить на праві власності ТОВ «Агрофірма «Семереньки»», яке зареєстроване у Реєстрі про право власності на нерухоме майно (а.с.100-104).

Отже, рішенням тридцять п`ятої сесії VII скликання Семереньківської сільської ради Тростянецького району Сумської області від 24.04.2019 «Про зміну та присвоєння поштової адреси об`єктам нерухомого майна» спірній нежитловій будівлі, право власності на яку просить визнати ОСОБА_4 , було присвоєно адресу, яка була присвоєна об`єктам, що вже з 05.12.2011 належала на праві приватної власності ТОВ «Агрофірма «Семереньки»».

Рішенням від 25 червня 2020 року Семереньківська сільська рада, з метою впорядкування нумерації поштової адреси спірного об`єкта нерухомого майна, присвоїла, замінивши адресу господарської будівлі (складу) з адреси: АДРЕСА_1 , яка була присвоєна помилково, на адресу: АДРЕСА_2 , яка була присвоєна помилково, оскільки попередня адреса буда присвоєна господарським будівлям ТОВ «Агрофірма Семереньки» та виготовлений кадастровий номер на земельну ділянку під цими об`єктами. (а.с.133).

Позивач в обґрунтування позову посилався на те, що використовує критий тік за адресою: АДРЕСА_2 використовує для збереження зерна з 2007 року.

Допитані в судовому засіданні як свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 суду показали, що з позивачем разом працювали, також є депутатами сільської ради. Свідки підтвердили, що більше 10 років ОСОБА_4 використовує колишню будівлю колгоспу, що була розпайована його родині на спільних зборах і знаходиться у с.Поляне, він зберігає там зерно, підтримує у належному стані територію навколо будівлі. Ніхто інший цю будівлю не використовує, відомостей про те, щоб будь-яка особа також претендувала на цей критий тік свідкам не відомо.

Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права

Згідно із статтею 328 ЦК України набувальна давність є однією з підстав набуття права власності.

Норми права інституту набувальної давності регулюють один із первинних способів виникнення права власності, тобто це такий спосіб, відповідно до якого право власності на річ виникає вперше або незалежно від права попереднього власника на цю річ, воно ґрунтується не на попередньому титулі права власності та відносинах правонаступництва, а на сукупності обставин, зазначених у частині першій статті 344 ЦК України, а саме: наявність суб`єкта, здатного набути у власність певний об`єкт; законність об`єкта володіння; добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння; відсутність норми закону про обмеження або заборону набуття права власності за набувальною давністю. Для окремих видів майна право власності за набувальною давністю виникає виключно на підставі рішення суду (юридична легітимація).

Аналіз категорії добросовісності заволодіння майном як умови набуття права власності за набувальною давністю відповідно до статті 344 ЦК України дає підстави для висновку, що добросовісність як одна із загальних засад цивільного права означає фактичну чесність суб`єктів у їх поведінці, прагнення сумлінно реалізовувати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки. При вирішенні таких спорів має значення факт добросовісності заявника саме на момент отримання ним майна (заволодіння майном). Добросовісний володілець майна у момент заволодіння ним не знає (не може і не повинен знати) про неправомірність такого заволодіння майном. Крім того, позивач як володілець майна повинен бути впевнений у тому, що на це майно не претендують інші особи і він отримав це майно за таких обставин і з таких підстав, які є достатніми для набуття права власності на нього.

Звідси, йдеться про добросовісне, але неправомірне, в тому числі безтитульне, заволодіння майном особою, яка у подальшому претендуватиме на набуття цього майна у власність за набувальною давністю.

Якщо володілець знає або повинен знати про неправомірність заволодіння чужим майном, то, незважаючи на будь-який строк безперервного володіння чужим майном, він не може його задавнити, оскільки відсутня безумовна умова набуття права власності - добросовісність заволодіння майном.

Відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий). Нерухоме майно може стати предметом набуття за набувальною давністю, якщо воно має такий правовий режим, тобто є об`єктом нерухомості, який прийнято в експлуатацію.

Отже, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх наведених умов у сукупності.

Відсутність добросовісності у позивача під час заволодіння ним спірним майном звільняє від потреби аналізувати інші умови набуття права власності за набувальною давністю, передбачені статтею 344 ЦК України.

При вирішенні спорів, пов`язаних з набуттям права власності за набувальною давністю, необхідним є встановлення, зокрема добросовісності та безтитульності володіння. Наявність у володільця певного юридичного титулу унеможливлює застосування набувальної давності. При цьому безтитульність визначена як фактичне володіння, яке не ґрунтується на жодній правовій підставі володіння чужим майном. Отже, безтитульним є володіння чужим майном без будь-якої правової підстави. Натомість володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності.

Питання про виділення майнових паїв в натурі врегульовано Законом України «Про колективне сільськогосподарське підприємство», Указом Президента України «Про заходи щодо забезпечення захисту майнових прав селян у процесі реформування аграрного сектора економіки» від 29 січня 2001 року № 62/2009, постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2001 року № 177 «Про врегулювання питань щодо забезпечення захисту майнових прав селян у процесі реформування аграрного сектору економіки», Наказом Міністерства аграрної політики України від 14 березня 2001 року № 62 «Про затвердження Порядку розподілу та використання майна реорганізованих колективних сільськогосподарських підприємств» (далі - Порядок), Рекомендаціями щодо порядку здійснення права спільної часткової власності власниками майнових паїв колишніх колективних сільськогосподарських підприємств, затверджених наказом Міністерства аграрної політики України від 20 травня 2008 року № 315 (далі - Рекомендації).

Порядок виділення частки майна передбачено пунктами 4.1, 4.2, 4.3 Рекомендацій, відповідно до яких, зокрема, співвласник, який виявив бажання отримати в натурі належну йому частку майна подає уповноваженій особі, а у разі її відсутності - зборам співвласників відповідну заяву; частка з майна, що перебуває у спільній частковій власності, виділяється її співвласнику в натурі; для виділення спільної частки в натурі співвласник може об`єднати свою частку з частками інших співвласників, які виявили бажання отримати їх у натурі; якщо виділення в натурі частки з майна, що перебуває у спільній часткові власності, є неможливе (неподільна річ), співвласник, який виявив бажання отримати її в натурі, має право на одержання від інших співвласників матеріальної, у тому числі грошової компенсації вартості його частки.

Документом, що встановлює право власності на майновий пай, є відповідне свідоцтво, яке видається сільською, селищною радою, міською радою згідно зі списком осіб, які мають право на майновий пай підприємства

Наказом Міністерства аграрної політики України від 14.03.2001 року № 62 (втратив чинність з 24.05.2013 року - дня опублікування наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 11.04.2013 року № 253) було затверджено Порядок розподілу та використання майна реорганізованих колективних сільськогосподарських підприємств.

Згідно з пунктом 9 зазначеного указаного Порядку виділення із складу пайового фонду майна у натурі окремим власникам чи групам власників за їх бажанням у процесі вирішення майнових питань здійснюється підприємством-правонаступником (користувачем) на підставі рішення зборів співвласників.

Пунктом 16 Порядку встановлено, що визначення конкретного майна для виділення окремому власнику чи групі власників майнових паїв може бути здійснене одним із способів за рішенням зборів співвласників: за структурою пайового фонду; конкретним майном за взаємною згодою співвласників; на конкурентних засадах шляхом проведення аукціону. Спірні питання щодо розподілу майна між співвласниками вирішуються в судовому порядку.

Положення указаного Порядку відповідають нормам глави 26 «Право спільної власності» ЦК України.

Відповідно до частин 1, 3 статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння і користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Як установлено судом позивач заволодів спірним нежитловим приміщенням після рішення загальних зборів власників майнових паїв в с.Поляне від 20 березня 2007 року, яким позивачу, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 як володільцям Свідоцтв про право власності на майновий пай і членам колективного сільськогосподарського підприємства (майнових сертифікатів) серія 1 СП № 0205, 0225, 0403 від 17.06.2002 року було виділено критий тік, що знаходиться у с.Поляне.

Указана обставина вказує на те, що позивач, третя особа ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , права обов`язки якої у порядку спадкування перейшли третій особі ОСОБА_4 , після виділення в натурі їх майнового пая як учасникам КСП «Дружба», набули майнове право на спірний критий тік, що вказує на наявність в останніх правового титулу володіння цим нерухомим майном.

Отже, зазначені обставини в сукупності унеможливлюють застосування до спірних відносин положень статті 344 ЦК України і визнання за позивачем права власності на спірне нерухоме майно.

Відповідно до пункту 51 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1127 для державної реєстрації права власності у зв`язку із виділенням нерухомого майна в натурі власникам майнових паїв членів колективних сільськогосподарських підприємств подаються:

1) свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) з відміткою підприємства правонаступника реорганізованого колективного сільськогосподарського підприємства про виділення майна в натурі, засвідченою підписом керівника такого підприємства та печаткою.

2) акт приймання-передачі нерухомого майна.

Позивач разом з ОСОБА_4 мають право звернутись до державного реєстратора із заявою про реєстрацію їх права власності на спірне нежитлове приміщення, яке набуто ними відповідно до Закону України «Про колективне сільськогосподарське підприємство», Указом Президента України «Про заходи щодо забезпечення захисту майнових прав селян у процесі реформування аграрного сектора економіки» від 29 січня 2001 року № 62/2009, постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2001 року № 177 «Про врегулювання питань щодо забезпечення захисту майнових прав селян у процесі реформування аграрного сектору економіки», Наказом Міністерства аграрної політики України від 14 березня 2001 року № 62 «Про затвердження Порядку розподілу та використання майна реорганізованих колективних сільськогосподарських підприємств». При цьому позивач та третя особа мають подати державному реєстратору документи, указані у пункті 51 Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1127.

Заяву сільського голови Семереньківської сільської ради Тростянецького району Башкатової С.Д. про визнання позову суд не бере до уваги, з огляду на таке.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

За приписами частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК, статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач не довів належними і допустимими доказами порушення, невизнання або оспорювання його прав відповідачами у справі, тобто не довів наявність спору про право.

ОСОБА_4 не надав доказів звернення до Семереньківської сільської ради з питання складання та підписання акту приймання-передачі нерухомого майна на підставі рішення загальних зборів власників майнових паїв в с.Поляне від 20 березня 2007 року та до державного реєстратора відповідно до пункту 51 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1127 з питання державної реєстрації права власності на спірне майно та доказів відмови у задоволенні його заяви.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позов є необґрунтованим і не підлягає задоволенню.

Висновки суду щодо розподілу судових витрат

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.

Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки, позов задоволенню не підлягає, сума сплаченого ОСОБА_4 судового збору не може бути йому компенсована.

На підставі викладеного та керуючись вимогами статей 13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складено 14.09.2020 року.

Суддя М.В. Щербаченко