Справа № 645/5285/20
Провадження № 2-о/645/141/20
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

15 вересня 2020 року суддя Фрунзенського районного суду міста Харкова Горпинич О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту реєстрації народження, заінтересована особа: Головне територіальне управління юстиції у Харківській області, в особі Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові,-

ВСТАНОВИВ:

Сіверін В.І. в особі свого представника адвоката Костиря Г.А., який діє на підставі ордеру звернувся в суд з заявою, в якій просить встановити факт, що датою народження ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є 01 липня 1957 року.

До заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору. В своєму клопотанні представник заявника просить суд відстрочити сплату судового збору на період дії режиму карантину.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України). Зміст цієї статті передбачає право суду, а не обов`язок, на свій розсуд відстрочити, розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Враховуючи, те що заявником будь-яких обґрунтувань, окрім карантину, причин неможливості сплати судового збору, або наявності підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору суду не надано, заявником не надано належних та достатніх доказів того, що його майновий стан не дозволяє сплатити йому судовий збір у розмірі, що визначено в ст. 4 Закону України "Про судовий збір", тому підстав для задоволення клопотання про відстрочення від сплати судового збору на період карантину, судом не вбачається.

Ознайомившись із вказаною заявою, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином для усунення недоліків позовної заяви заявнику належить надати суду підтвердження сплати судового збору у розмірі 420 грн. 40 коп.

Окрім того, відповідно п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вказане підтвердження у заяві ОСОБА_1 відсутнє.

Для усунення недоліків заяви заявнику належить надати суду підтвердження того, що ним не подано іншої заяви про встановлення факту з тих самих підстав, що зазначені у заяві від 11.09.2020 року.

Також заявником в порушення п.1 ч.1 ст. 318 ЦПК України не зазначено мету. з якою необхідно встановити факт народження.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, Закону України «Про судовий збір», протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ЦПК України та зазначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 175, 277, 185, ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання заявника про відстрочення сплати сплати судового збору.

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту реєстрації народження, заінтересована особа: Головне територіальне управління юстиції у Харківській області, в особі Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові - залишити без руху.

Установити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 3 (три) дні з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити заявнику, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у вказаний строк, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо розміру судових витрат. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя: Горпинич О.В.