СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

ун. № 759/11827/20

пр. № 2/759/4729/20

14 вересня 2020 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію

у с т а н о в и в :

Представник позивача у липні 2020 р. звернувся до суду із вищевказаним позовом, посилаючись на те, що позивач є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії місцевими (локальними) ел. мережами, в тому числі, і в частині використання ліцензій та тарифів, виданих на встановлення для ПАТ «Київенерго». Відповідач, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач. За отримані послуги відповідач сплачує не в повному обсязі, в результаті чого, станом на 01.01.2019 існує заборгованість в розмірі 1119,42 грн., розмір 3 % річних становить 95,12 грн., інфляційна складова боргу - 270,94 грн. Крім того 22.05.2017 року за адресою боржника представниками РЕМ «Західний» було виявлено порушення п.п. 9,18,32 ПКЕЕН, зокрема, самовільне підключення струмоприймачів, електроустановок, електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку про, що складено акт порушень №51273. Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно до п.3.5 формули 2.7 Методики та нараховано до сплати 3 385,12 грн. Станом на 01.06.2020 вартість спожитої електричної енергії, з урахуванням 3 % річних та інфляційної складової складає 4 870,59 грн. не сплачено. З огляду на викладене, позивач просить стягнути з відповідача вищевказану суму та судовий збір.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22.07.2020 відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін. Ухвалою суду відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для направлення відзиву на позовну заяву (а.с. 42-43).

Відповідач відзив на позов не направила.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.

Дослідивши докази в справі у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.

Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) забов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) забов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно п. 1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Судом встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі чого відкрито відповідний особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Позивачем надавались послуги на будинок, в якому проживає відповідач. Доказів протилежного відповідачем надано не було, як і не було надано доказів фактичного не отримання послуг або не проживання відповідача у квартирі.

Згідно даних витягу з Єдиного державного реєстру юридичних обі, фізичниїх осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а.с. 8-10).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК та Законом України «Про електроенергетику». Правилами користування електричної енергією для і. затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999р. Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок тілення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою ааіональної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562.

Відповідно до п. 1, Правила регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і ергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до п. 19 Правил розрахунковим періодом для оплати є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.

Згідно із п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів електричну енергію.

Судом встановлено, що 22.05.2017 року за адресою відповідача АДРЕСА_1 представниками РЕМ «Західний» було виявлено порушення п.п.. 9.18,32 ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів, електроустановок, електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 51273.

У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Було встановлено, що вказаний акт про порушення складено правомірно.

Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно до пункту 5. формули 2.7 Методики. Нарахована сума становить відповідно 3 385,12 грн. (а.с. 35)

Також за станом на 01.10.2019 року у відповідача виник борг за фактичне споживання електричної енергії, який становить 1119,42 грн, який також складається із 3% річних у розмірі 95,12 грн., інфляційна складова боргу у розмірі 270,94 грн., що загалом складає 1 485,47 грн (а.с. 12-19).

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач згідно Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення. Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення, які відповідно до п.1 регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Ці Правила - є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Відповідно до п.28 Правил у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність.

Як встановлено в ході розгляду справи відповідач не зверталася до ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» із заявою про складання графіка погашення заборгованості, або відстрочення терміну її оплати та не надала жодної довідки, яка підтверджувала неспроможність погашення боргу.

Таким чином, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням.

З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги.

Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, а згідно з п. 1 ст. 625 цього Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 68 ЖК Української РСР наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії між споживачем та енергопостачальною організацією.

Взаємовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357.

Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Згідно пункту 3 Правил споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Енергопостачальними, що здійснюють постачання електричної енергії на закріпленій території, не мають права відмовити споживачу, об`єкти якого розташовані на цій території, в укладені договору про користування електричною енергією.

Стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» визначає відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, зокрема, до правопорушень в електроенергетиці відносять: порушення правил користування енергією.

Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.006 за № 782/12656, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357. Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 2.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ.

У п. 6.41. ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень ПКЕЕ.

Із матеріалів справи вбачається, що рахунок, здійснений позивачем, відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Обставини наведені в позовній заяві та додані до неї докази не спростовані відповідачем.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку позовна заява підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача.

Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає до стягнення судовий збір на користь позивача у розмірі 2102,00 грн.

Керуючись ст.ст. 509, 625 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 274, 280-283, 353, 354 ЦПК України

ухвалив :

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил (акт № 51273 від 22.05.2017) в розмірі 3 385 (три тисячі триста вісімдесят п`ять) грн. 12 коп. та зарахувати на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ банку 09322277.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» вартість спожитої електричної енергії у розмірі 1 119 (одна тисяча сто дев`ятнадцять) грн. 42 грн. та зарахувати на розрахунковий рахунок НОМЕР_3 Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», код ЄДРПОУ банку 09322277.

Стягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» 3% річних та інфляційної складової у розмірі 366 (триста шістдесят шість) грн.. 05 коп. та зарахувати на розрахунковий рахунок НОМЕР_4 у ПАТ «ПУМБ», код ЄДРПОУ банку 14282829.

Стягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102 ( дві тисячі сто дві) грн. 00 коп., та зарахувати на розрахунковий рахунок НОМЕР_4 у ПАТ «ПУМБ», код ЄДРПОУ банку 14282829.

За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя: Л.М. Шум