Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

іменем України

"15" вересня 2020 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Орєхова О. І.

за участі секретаря Сокур О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву представника позивача, адвоката Нестеренко Є.П., про виправлення описки в ухвалі суду про забезпечення позову від 07 серпня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

20 серпня 2020 року представник позивача, адвокат Нестеренко Є.П., звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки в ухвалі суду про забезпечення позову від 07 серпня 2020 року по справі № 357/13488/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу.

В своїй заяві представник позивача зазначила, що 07 серпня 2020 року у справі № 357/13488/18 винесено ухвалу, якою постановлено вжити заходи до забезпечення позову. Однак, при ознайомленні з резолютивною частиною зазначеної ухвали було виявлено, що у вказаній ухвалі не зазначено:

- реєстраційний номер облікової картки платника податків та адреса місця проживання стягувача ОСОБА_1 ;

- невірно вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника ( замість НОМЕР_1 помилково зазначено НОМЕР_2 ) і відсутня адреса місця проживання і дата народження боржника ОСОБА_2 ;

- у вказаній ухвалі не зазначено яка особа є стягувачем, а яка боржником;

- не зазначено строк пред`явлення ухвали до виконання.

Статтею 157 ЦПК України вказано, що ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Згідно ст. 4 Закону України «Про виконавче провадження», у виконавчому документі зазначаються:

1) назва і дата видачі документа, найменування органу, прізвище, ім`я, по батькові та посада посадової особи, яка його видала;

2) дата прийняття і номер рішення, згідно з яким видано документ;

3) повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові (для фізичних осіб) стягувача та боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або адреса місця проживання чи перебування (для фізичних осіб), дата народження боржника - фізичної особи;

4) ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стягувача та боржника (для юридичних осіб - за наявності); реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб платників податків);

5) резолютивна частина рішення, що передбачає заходи примусового виконання рішень;

6) дата набрання рішенням законної сили (крім рішень, що підлягають негайному виконанню);

7) строк пред`явлення рішення до виконання.

Статтею 12 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що виконавчі документи можуть бути пред`явленні до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісії по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явленні до примусового виконання протягом трьох місяців.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Оскільки отримана позивачем ухвала суду від 07 серпня 2020 року не відповідає вимогам виконавчого документа, тому не може бути пред`явлена до виконання. Просила суд виправити допущені в ухвалі описки та привести її у відповідність до вимог Закону України «Про виконавче провадження», вказавши:

«Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про стягнення заборгованості, про забезпечення позову задовольнити повністю.

Вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на:

- грошові кошти, які містяться на рахунках, вкладах в банках та інших фінансових установах України, відкритих на ім`я ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- на все рухоме майно, що належить ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ), в межах суми позову 10062000,00 грн. (десять мільйонів шістдесят дві тисячі 00 коп.);

Стягувач: ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКП НОМЕР_3 ).

Боржник: ОСОБА_2 (адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки з наступного дня після постановлення ухвали.

Ухвала про забезпечення позову набуває законної сили з дня її постановлення та підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом та виконується негайно з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження, в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Згідно ч. 3 ст. 269 ЦПК України заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

Згідно наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 53/в/г від 14 липня 2020 року, суддя Орєхов О.І. з 10 серпня 2020 року по 11 вересня 2020 року перебував у щорічній оплачуваній відпустці.

14 вересня 2020 року заява представника позивача, адвоката Нестеренко Є.П., про виправлення описки, була передана на розгляд судді Орєхову О.І.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оглянувши матеріали справи № 357/13488/1/8, вивчивши заяву, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в судовому рішенні підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07 серпня 2020 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було розглянуто та задоволено заяву представника позивача, адвоката Нестеренка Є.П., про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Зазначеною ухвалою суду постановлено вжити заходи по забезпеченню позову, шляхом накладення арешту на:

- грошові кошти, які містяться на рахунках, вкладах в банках та інших фінансових установах України, відкритих на ім`я ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- на все рухоме майно, що належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 );

- на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), в межах суми позову 10062000,00 грн. (десять мільйонів шістдесят дві тисячі 00 коп.).

Встановлено, що у резолютивній частині ухвали суду від 07 серпня 2020 року про забезпечення позову по цивільній справі № 357/13488/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, було допущено технічну описку, а саме, в другому абзаці резолютивної частини після слів: «на все рухоме майно, що належить ОСОБА_2 та на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 » невірно зазначено РНОКПП ОСОБА_2 « НОМЕР_2 » замість правильного « НОМЕР_1 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Даною статтею передбачається можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Питання щодо виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки у судовому рішенні суд вирішує з власної ініціативи або за заявою особи, яка брала участь у справі. Розгляд цього питання може бути ініційовано незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що допущена в судовому рішенні технічна описка впливає на можливість його реалізації, а її виправлення не змінює рішення та не впливає на його суть іншим чином, тому в цій частині необхідно задовольнити заяву заявника та виправити в другому абзаці резолютивної частини ухвали суду від 07 серпня 2020 року про забезпечення позову по цивільній справі № 357/13488/18 виявлену технічну описку та зазначити правильний РНОКПП ОСОБА_2 - НОМЕР_1 .

В частині задоволення вимог заявника щодо приведення ухвали суду від 07 серпня 2020 року про забезпечення позову у відповідність до вимог Закону України «Про виконавче провадження» шляхом доповнення в резолютивну частину ухвали відомостей щодо боржника та стягувача, строк пред`явлення рішення до виконання слід відмовити, оскільки доповнення про яке просить заявник не може розцінюватися, як виправлення описки в судовому рішенні, а є саме зміною резолютивної частини ухвали про забезпечення позову.

Окрім цього, суд роз`яснює наступне.

Судові рішення відповідно до статті 124 Конституції України є обов`язковими до виконання на всій території України.

Слід зазначити, що ухвала про забезпечення позову згідно ст. 258 ЦПК України є видом судового рішення, яке відповідно до ст. 124 Конституції України та ст. 18 ЦПК України є обов`язковим для виконання всім державним органам, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами на всій території України.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих документів: ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадку, передбачених законом.

Отже, ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом.

Відсутність у виконавчому документі відомостей про дату народження боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків та його паспортні дані не є обов`язковою підставою для повернення державним виконавцем виконавчих документів без прийняття до виконання і не позбавляє виконавця скористатися своїм правом та отримати таку інформацію у відповідних установах.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, розглянувши 22 серпня 2018 року цивільну справу № 471/283/17ц (провадження № 61-331св18 ).

Аналогічний правовий висновок викладений і в постанові Верховного Суду від 27 грудня 2018 року у справі № 469/1357/16ц (провадження № 61-32698св18), прийнятій колегією суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Обґрунтовуючи такий висновок, Верховний Суд посилався на ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», якою передбачено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну.

Головним завданням виконавчого провадження є правильне і своєчасне виконання судового рішення. За умови відсутності у виконавчому листі окремих персональних даних у виконавця є можливість направити запит до відповідних державних органів для отримання цієї інформації.

Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тому, на підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 247, 259-261, 263, 269, 353-354 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, ЗакономУкраїни «Про виконавче провадження» , суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача, адвоката Нестеренко Є.П., про виправлення описки в ухвалі суду про забезпечення позову від 07 серпня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, задовольнити частково.

Виправити описку в ухвалі суду від 07 серпня 2020 року про забезпечення позову по цивільній справі № 357/13488/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, та викласти другий абзац резолютивної частини ухвали у такій редакції:

Вжити заходи по забезпеченню позову, шляхом накладення арешту на:

- грошові кошти, які містяться на рахунках, вкладах в банках та інших фінансових установах України, відкритих на ім`я ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- на все рухоме майно, що належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 );

- на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), в межах суми позову 10062000,00 грн. (десять мільйонів шістдесят дві тисячі 00 коп.).

В частині задоволення вимог заявника щодо приведення ухвали суду від 07 серпня 2020 року про забезпечення позову у відповідність до вимог Закону України «Про виконавче провадження» шляхом доповнення в резолютивну частину ухвали відомостей щодо боржника та стягувача, строк пред`явлення рішення до виконання, - відмовити.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяО. І. Орєхов