Справа №359/6731/20
Провадження №2з/359/94/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2020року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Чирки С.С.,

при секретарі судового засідання Колесниковій А.Ю.

за участі

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним

ВСТАНОВИВ:

До суду з даною заявою звернувся ОСОБА_3 вимоги заяви обґрунтував тим, що він має намір звернутись до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

В обгрунтування позову ОСОБА_3 вказує на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (рідна сестра матері заявника), яка ще 22.06.2010 року залишила на його ім`я заповіт, посвідчений державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Шакодько О.П. за реєстровим №2-876.

У вказаному заповіті, ОСОБА_4 заповіла ОСОБА_3 все її майно, де воно б не було та з чого б воно не складалося та все те, що їй буде належати на день смерті і те що за законом вона матиме право.

Відповідно до заповіту і почуття відповідальності за свою тітку ОСОБА_3 взяв на себе витрати по утриманню будинку, в тому числі ремонту та переобладнанню огорожи про що свідчать численні квитанції, які будуть надані разом з позовом

04.05.2020 р. він звернувся до приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Гончарової О.С. із заявою про прийняття спадщини.

Однак під час візиту до Бориспільської міської державної нотаріальної контори Київської області він дізнався, що його тітка начебто заповіла все своє майно ОСОБА_2 (невідомій йому особі, яка не пов`язана родинними зв`язками ні з померлою, ні з ним).

Більше того, під час неодноразового спілкування з тіткою він нічого не знав і не чув ні про дану особу, ні про заповіт в тому числі, тому він має всі підстави вважати, що заповіт було посвідчено з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, та за можливої недієздатності заповідача.

На сьогоднішній день на сервісі оголошень продажу «OLX.UA» fhttps://www.olx.ua/uk/) він виявив наявність оголошення № НОМЕР_1 про продаж житлового будинку АДРЕСА_1 (роздруківка оголошення додається, загальнодоступна інформація) (посилання на оголошення - ІНФОРМАЦІЯ_2 olx.ua/obyavlenie/prodazha-doma-70m-10-sotok-g-borispol-mayakovskogo-12-IDJ2Jxl -html (далі Оголошення). Ціна продажу будинку становить 25000 доларів СІЛА.

Як вбачається з ОСОБА_5 , адреса, фото та інші детальні дані щодо будинку вказують на те, що це саме той будинок, який належав заповідачу.

Проаналізувавши Оголошення, - випливає однозначний висновок на продаж виставлений будинок площею 70 м. кв. присадибна ділянка АДРЕСА_2 , який належав померлій тітці позивача.

В зв`язку з цим, просить суд заборонити Бориспільській міській державній нотаріальній конторі Київській області видавати свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_2 та накласти арешт на житловий будинок по АДРЕСА_3 .

В судовому засіданні представник позивача повністю підтримав подану заяву, просив суд її задовольнити .

Відповідач в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданої заяви.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріли поданої заяви суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені ст.150 цього Кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

За п.п. 1,2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії;

Частиною другою ст.150 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності судом можуть бути застосовані інші види забезпечення позову. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову.

Частиною третьою ст.150 ЦПК України визначено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як роз`яснено у п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Забезпечення позову - це заходи цивільного процесуального припинення дій, які можуть утруднити виконання майбутнього рішення суду чи зробити його виконання неможливим.

Метою забезпечення позову є негайні, проте, тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання шкоди позивачу.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу. Вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Очевидним є те, що у разі підтвердження обставин, про які заявлено у заяві ОСОБА_3 виконання рішення на його користь буде утруднено у зв`язку з оформленням відповідачем права на спадщину згідно оспорюваного заповіту.

Отже, слід виходити з того, що заява містить достатньо обґрунтовані припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

З огляду на це, заяву слід задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 259,353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву задовольнити.

Заборонити Бориспільській міській державній нотаріальній конторі Київській області видавати свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_2 .

Накласти арешт на житловий будинок по АДРЕСА_3 .

Стягувач: ОСОБА_3 : АДРЕСА_4 , РНОКПП : НОМЕР_2 .

Боржник: ОСОБА_2 : АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 08.09.2020 року.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду С.С. Чирка