Шаргородський районний суд
У Х В А Л А

14 вересня 2020 року

м. Шаргород

справа № 152/1004/20

провадження № 2/152/367/20

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., розглянувши позовну заяву адвоката Залокоцької В.Д., яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Рахнівсько Лісової сільської ради Шаргородського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Шаргородська районна державна адміністрація Вінницької області, про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування,

встановив:

Представник позивача адвокат Залокоцька В.Д. звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , спадкоємцем якої був її чоловік ОСОБА_3 . До спадкової маси входило право на завершення приватизації земельної ділянки, яку при житті розпочала, але не закінчила ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, не оформивши своїх спадкових справ після смерті дружини ОСОБА_2 . ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_3 , до складу спадщини після смерті якого входить право на завершення приватизації спадкової земельної ділянки.

Представник позивача просить визнати за позивачем, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 право на завершення приватизації на земельні ділянки площею 2,1615 га та 1,3665 га, які розташовані на території Рахнівсько Лісової сільської ради Шаргородського району Вінницької області і були надані ОСОБА_2 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в процесі роздержавлення та приватизації земель СВАТ ім. 9 - ої Кримської кавалерійської дивізії с. Рахни Лісові Шаргородського району Вінницької області.

Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ч.1 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Згідно з положеннями цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ЦПК України вважаю, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Під змістом позовних вимог цивільне процесуальне законодавство розуміє вказівку позивача на спосіб судового захисту.

Пред`являючи позов, позивач повинен, насамперед, зазначити у позовній заяві предмет позову (що конкретно вимагає позивач), далі він сам повинен визначитися, виходячи із принципу змагальності, зі способом судового захисту змістом позовних вимог, що є одним із основних елементів позову, який має своє нормативне закріплення у п.4 ч.3. ст.175 ЦПК України, а далі у заяві, за п.5 ч.3 ст.175 ЦПК позивач повинен зазначити підстави позову (обставини, з яких випливає право вимоги позивача та якими він обґрунтовує свої вимоги).

Обов`язок правильно формулювати свої позовні вимоги до суду, визначати зміст (спосіб судового захисту) та предмет покладається на позивача, що в даному позові представником позивача не виконано.

Так, представник позивача у прохальній частині позовної заяви просить суд визнати за позивачем, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 право на завершення приватизації на земельні ділянки площею 2,1615 га та 1,3665 га , які розташовані на території Рахнівсько Лісової сільської ради Шаргородського району Вінницької області і були надані ОСОБА_2 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в процесі роздержавлення та приватизації земель СВАТ ім. 9 - ої Кримської кавалерійської дивізії с. Рахни Лісові Шаргородського району Вінницької області.

Поряд з тим, зі змісту позовної заяви та відмови нотаріуса вбачається, що ОСОБА_1 не є спадкоємцем ОСОБА_2 , а є спадкоємцем ОСОБА_3 , і оформляє спадщину після смерті останнього.

За правилами п.п. 5,6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, поряд з іншим виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Згідно роз`яснень, що містяться в абзаці 6 п.3.5 Листа ВССУ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», на які наявні посилання і в позові, - якщо спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку згідно зі ст. 125 ЗК, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено спадкоємцям у завершенні процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовами про визнання відповідного права в порядку спадкування - права на завершення приватизації та одержання державного акта про право власності на землю на ім`я спадкоємця…

Представником позивача у позовній заяві не зазначено, чи звертався позивач як спадкоємець майна померлого ОСОБА_3 , до органу місцевого самоврядування - Рахнівсько Лісової сільської ради Шаргородського району Вінницької області і чи мала місце відмова у процедурі приватизації.

Докази, що підтверджують ці обставини, не зазначені та не додані до позовної заяви.

Поряд з цим, суд звертає увагу представника позивача, що у позові не поставлено вимогу про одержання правовстановлюючого документу на землю на ім`я спадкоємця, що тягне за собою не вирішення спору, при його наявності, в повному обсязі.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст.185 ч.1, ч.2 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, позовна заява підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків у ній.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

постановив:

позовну заяву адвоката Залокоцької В.Д., яка діє в інтересах ОСОБА_1 до Рахнівсько Лісової сільської ради Шаргородського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Шаргородська районна державна адміністрація Вінницької області, про визнання права на завершення приватизації земельної ділянки в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити представника позивача адвоката Залокоцьку В.Д. про необхідність виправлення недоліків заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання нею копії даної ухвали і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала про залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Ухвала постановлена та підписана суддею 14.09.2020.

Суддя: Т.О. Соколовська