Справа № 308/7009/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2020 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Сарай А.І.,

за участю секретаря судового засідання Зборовської Х.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

відповідача ФОП ОСОБА_3 ,

представника відповідача Остапова О.П.,

розглянувши у підготовчому засіданні у залі суду в місті Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до ФОП ОСОБА_3 про стягнення коштів.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 23.08.2016 року між ОСОБА_1 (замовник) та ФОП ОСОБА_3 (підрядник) укладено договір на виконання будівельних робіт з реконструкції квартири по АДРЕСА_1 , за умовами якого підрядник взяв на себе зобов`язання своїми силами та засобами, на власний ризик виконати та здати замовнику будівельні роботи з реконструкції квартири відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації в обумовлений строк з 25 серпня по 30 листопада 2016 року. Вартість виконання будівельних робіт згідно із затвердженою договірною ціною становить 62440,00 грн. (п. 3.1 договору). Між замовником та підрядником 14.06.2017 року було здійснено взаєморозрахунок по виконанню будівельних робіт, по витратам на будівельні матеріали та по додаткових роботах. За результатами проведеної перевірки сторонами підписано та погоджено перелік матеріалів, а також витрат вартості машин і механізмів, що були використані по договору на виконання будівельних робіт станом на 14.06.2017 року в сумі 102536,43 грн. Тобто, витрати на будівельні матеріали та додаткові роботи складають суму в розмірі 102536,43 грн., будівельні роботи 62440,00 грн., разом 164976,43 грн. Всього замовником передано підряднику суму в розмірі 215100,00 грн., що підтверджується актом, який підписаний особисто ФОП ОСОБА_3 . Враховуючи викладене, позивач вимагає повернення 50123,57 грн., як зайво отриманих ФОП ОСОБА_3 коштів. Поряд з цим, під час виконання підрядником ремонтних робіт він відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, та виявлено недоліки в його роботі щодо гідроізоляції стін, внаслідок чого права бокова стіна мокра, що унеможливлює її використання та згідно зі ст. 858 ЦК України дало можливість вимагати у підрядника усунення недоліків. Підрядником отримано листи про усунення даного недоліку за свій рахунок від 03.05.2017 року, від 16.06.2017 року та від 03.07.2017 року, однак відповідні роботи ним не були зроблені. 04.07.2017 року на її звернення ФОП ОСОБА_3 надано відповідь про відмову в усунені вказаного недоліку та необхідності здійснення бетонної відмостки згідно з проектом самостійно. Пунктом 8.2 договору сторін обумовлено його розірвання, зокрема, коли одна із сторін систематичного (більше 3-х разів) порушує умови договору. Листами від 03.05.2017 року, від 16.06.2017 року та від 03.07.2017 року підрядника повідомлено про порушення умов договору. Відтак, договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року розірвано. Мотивуючи позов положеннями ст. 852 ЦК України позивач зазначає, що у зв`язку з відступленням від умов договору підряду та допущенні недоліків в роботі щодо гідроізоляції стін, то просить суд відповідного зменшення плати за роботу та відшкодування збитків.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.02.2020 року прийнято до розгляду цивільну справу за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідачем на стадії підготовчого провадження до суду подано ряд клопотань.

Зокрема, 18.02.2020 року відповідачем подано клопотання про витребування доказів, згідно з яким просить витребувати для дослідження в суді від позивача ОСОБА_1 оригінал договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року, підписаного сторонами спору між собою з усіма додатками до нього, в тому числі з документом з двохстороннім друком під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум» на титульній стороні аркуша та «Поетапне фінансування будівництва» на звороті аркуша.

В обґрунтування вказаного клопотання відповідач зазначає, що позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви додано посвідчений нею договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року (том. 1, а.с. 6-9). При ознайомленні з матеріалами справи ним було виявлено, що позивач ОСОБА_1 подала до суду неповну копію даного договору. Зокрема, позивачем не додано повну копію додатку до договору від 23.08.2016 року під назвою «Поетапне фінансування будівництва». Зміст даної частини додатку відповідає змісту аналогічного документу поданого ним в додатках до письмових пояснень у справі від 16.12.2019 року (том. 2, а.с. 3-31). Зокрема, аналогічна копія такої частини додатку до договору за підписом обох інших співзабудовників ( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ) подана ним до справи (том. 2, а.с. 29). Дана частина додатку до договору містить відомості про загальну та розмежовану між трьома співзабудовниками кошторисну вартість будівництва, розмір авансування будівництва, розміри та порядок поетапного фінансування будівництва. Дана частина додатку до договору містить дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, а тому має статус письмового доказу як повного документу. Про наявність частини даного додатку до договору під назвою «Поетапне фінансування будівництва» у примірнику договору, який знаходиться у розпорядженні позивача ОСОБА_1 свідчить невиразне (нечітке) зображення даного документу у дзеркальному відображенні «перебитого» під час ксерокопіювання позивачем частини додатку до договору під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум» (том. 1, а.с. 9) . Дана обставина свідчить про те, що частина додатку до договору як розділ додатку під назвою «Поетапне фінансування будівництва» надрукований на звороті сторінки цього додатку. Дані обставини додатково спростовують доводи позивача про її необізнаність та неузгодження нею дійсної вартості будівництва на момент укладення з нею договору від 23.08.2016 року. Сторона відповідача ставить під сумнів відповідність поданої позивачем копії договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року оригіналу цього договору через його неповноту. Це, в свою чергу, викликає обґрунтовані сумніви у добросовісному здійсненні позивачем його процесуального обов`язку в частині сприяння своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, щодо обов`язку уникнення від дій з приховування доказів. Обставина обізнаності позивача ОСОБА_1 та узгодження нею дійсної кошторисної вартості будівництва може бути підтверджена лише її примірником договору від 23.08.2016 року, адже сама наявність даних документів у розпорядженні позивача, починаючи з моменту укладення договору до даного часу може свідчити про її повну обізнаність з умовами договору в зазначеній частині. Наявність даних документів у розпорядженні позивача, починаючи з моменту укладення договору до даного часу, свідчить про узгодження нею умов договору щодо кошторисної вартості будівництва в сумі 230162 грн., адже позивач не пред`являв жодних претензій до нього щодо такої вартості ні на момент підписання з ним договору та вручення їй одного з примірників, ні на момент початку будівельних робіт, ні на момент початку здійснення кожного з узгоджених наступних етапів будівництва. Навпаки, зміст вчинених позивачем ОСОБА_1 , а саме надання нею першого авансування на будівництво свідчить тільки про відповідність її дій умовам договору, визначених цим «прихованим від суду» розділом додатку до договору. Даний додаток до договору із записами, вчиненими ним власноручно щодо отримання авансових внесків від позивача в процесі будівництва перебуває у розпорядженні позивача та отримати його іншим способом як через витребування оригіналу судом не можливо.

19.02.2020 року відповідачем подано клопотання про витребування доказів, згідно з яким просить витребувати від позивача ОСОБА_1 письмові документи (докази), а саме: кошторис № 1 на будівельно-монтажні роботи; зведений розрахунок № 1 за період з 17.08.2016 року по 30.09.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 25.08.2016 року по 30.09.2016 року; акт № 1 виконаних робіт за вересень 2016 року: зведений розрахунок № 2 за період з 03.10.2016 року по 31.10.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 03.10.2016 року по 30.10.2016 року; акт № 2 виконаних робіт за жовтень 2016 року; зведений розрахунок № 3 за період з 01.11.2016 року по 30.12.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 09.11.2016 року по 30.12.2016 року; акт № 3 виконаних робіт за листопад-грудень 2016 року; договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року з додатком до нього під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум».

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач вказує, що позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви додано посвідчений нею договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року (том. 1, а.с. 6-9). При ознайомленні з матеріалами справи ним було виявлено, що позивач ОСОБА_1 подала до суду неповну копію даного договору. Зокрема, позивачем не додано повну копію додатку до договору від 23.08.2016 року під назвою «Поетапне фінансування будівництва». Зміст даної частини додатку відповідає змісту аналогічного документу, поданого ним в додатках до письмових пояснень у справі від 16.12.2019 року (том. 2, а.с. 3-31). Зокрема, аналогічна копія такої частини додатку до договору за підписом обох інших співзабудовників ( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ) подана ним до справи (том. 2, а.с. 29). Дана частина додатку до договору містить відомості про загальну та розмежовану між трьома співзабудовниками кошторисну вартість будівництва, розмір авансування будівництва, розміри та порядок поетапного фінансування будівництва. Дана частина додатку до договору містить дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, а тому має статус письмового доказу як повного документу. Про наявність даного додатку до договору під назвою «Поетапне фінансування будівництва» у примірнику договору, який знаходиться у розпорядженні позивача ОСОБА_1 свідчить невиразне (нечітке) зображення даного документу у дзеркальному відображенні «перебитого» під час ксерокопіювання позивачем додатку під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум» (том. 1, а.с. 9). Дана обставина свідчить про те, що додатку до договору як документ під назвою «Поетапне фінансування будівництва» надрукований на звороті додатку до договору під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум». Дані обставини додатково спростовують доводи позивача про її необізнаність та неузгодження нею дійсної вартості будівництва на момент укладення з нею договору від 23.08.2016 року. Сторона відповідача ставить під сумнів відповідність поданої позивачем копії договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року оригіналу цього договору через його неповноту, що, в свою чергу, викликає обґрунтовані сумніви у добросовісному здійсненні позивачем його процесуального обов`язку в частині сприяння своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та щодо уникнення від приховування доказів. Обставина обізнаності позивача ОСОБА_1 та узгодження нею дійсної кошторисної вартості будівництва може бути підтверджена лише її примірником договору від 23.08.2016 року, адже сама наявність даних документів у розпорядженні позивача, починаючи з моменту укладення договору до даного часу може свідчити про її повну обізнаність з умовами договору в зазначеній частині. Наявність даних документів у розпорядженні позивача, починаючи з моменту укладення договору до даного часу, свідчить про узгодженість нею умов договору щодо кошторисної вартості будівництва, адже позивач не пред`являв жодних претензій до нього щодо такої вартості, ні на момент підписання зі ним договору та вручення їй одного з примірників, ні на момент початку будівельних робіт, ні на момент початку здійснення кожного з узгоджених етапів будівництва. Навпаки, зміст вчинених позивачем ОСОБА_1 , а саме надання нею першого авансування на будівництво, свідчить тільки про відповідність її дій умовам договору, визначеним цим «прихованим» додатком до цього договору. Враховуючи, що дані документи: кошторис № 1 на будівельно-монтажні роботи; зведений розрахунок № 1 за період з 17.08.2016 року по 30.09.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 25.08.2016 року по 30.09.2016 року; акт № 1 виконаних робіт за вересень 2016 року; зведений розрахунок № 2 за період з 03.10.2016 року по 31.10.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 03.10.2016 року по 30.10.2016 року; акт № 2 виконаних робіт за жовтень 2016 року; зведений розрахунок № 3 за період з 01.11.2016 року по 30.12.2016 року; вартість матеріалів, робота машин та механізмів за період з 09.11.2016 року по 30.12.2016 року; акт № 3 виконаних робіт за листопад-грудень 2016 року; договір на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року з додатком до нього під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум», знаходяться у розпорядженні та володінні позивача ОСОБА_1 , а тому просить витребувати їх у позивача для дослідження судом. Вказує, що позивач з свого боку упустила або свідомо ухиляється від пред`явлення первинних кошторисно-вартісних документів від суду, хоча в силу вимог ч. 2 ст. 43 ЦПК України зобов`язана сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази, не приховувати докази. За таких обставин, відповідач вважає, що є сумніви у добросовісному здійсненні позивачем його процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

19.02.2020 року відповідачем подано клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної товарознавчої експертизи, згідно з яким просить призначити у справі судову будівельно-технічну товарознавчу експертизу та на вирішення експерту поставити наступні запитання: 1. Які саме будівельні роботи слід було здійснити для будівництва об`єкту позивача згідно з проектною документацією? 2. Яка вартість робіт, необхідних згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду необхідних для добудови об`єкту позивача згідно з проектною документацією? 3. Які саме будівельні роботи (види, обсяги) по будівництву об`єкту позивача було фактично виконано відповідачем? 4. Яка вартість фактично виконаних робіт відповідачем з будівництва об`єкту позивача згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду? Проведення експертизи просить доручити судовому експерту Павлич О.В. Також просить зобов`язати позивача ОСОБА_1 надати доступ експерту до об`єкту, що досліджується, надати можливість позивачу ОСОБА_3 бути присутнім під час огляду експертом об`єкту, що досліджується.

Вказане клопотання мотивовано тим, що Зміст доводів позивача у справі зводиться до наступного: відповідач порушив умови договору будівельного підряду, бо допустився істотних недоліків при виконанні робіт за договором будівельного підряду; позивач «переплатив» за договором підряду на суму 50123,57 грн. за фактично виконані роботи; відповідач не завершив роботи з будівництва об`єкту, а тому повинен повернути позивачу попередньо сплачені ним кошти як авансування витрат з будівництва (договір було розірвано, тобто припинення договору не відбулося його повним виконанням). Зміст даних трьох доводів несумісні одні з одним, є суперечливими, бо незрозуміло, що стало причиною для звернення позивача до суду: істотний недолік у будівництві, чи зберігання коштів отриманих від відповідача без належної на те правової підстави, чи відмова відповідача від виконання договору (виконання робіт). Відповідно до чинного законодавства способи захисту порушених прав у обох випадках є різними, так само як і є різними обставини, які підлягають дослідженню судом, так само як є різними докази, що їх підтверджують. Позивач заперечує існування між сторонами проектно-кошторисної документації. Зокрема, позивач заперечує отримання та погодження ним складеного відповідачем кошторису № 1 на будівельно-монтажні роботи, тобто вказує, що відповідач приступив до будівництва без проектно-кошторисної документації. Дана позиція позивача є принаймні «дивною», адже над об`єктом будівництва серед іншого здійснювався, в тому числі архітектурний нагляд, який в обов`язковому порядку передбачає перед початком проведення будівельних робіт розробку архітектором, як проектної, так й кошторисної документації з вартості будівництва. Навіть, при ігноруванні обставини існування узгодженої з позивачем кошторисної документації необхідним є дослідження кожного виду робіт на предмет визначення ціни по кожному виду фактично виконаних робіт окремо, адже об`єкт будівництва позивача не був дороблений відповідачем, цін на кожен вид робіт у договорі будівельного підряду не визначений і для з`ясування того, скільки відповідач повинен повернути позивачу коштів, слід виходити з цін на виконані роботи, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору, як то визначено ст. 632 ЦК України. Таким чином, як зауважує відповідач, для визначення цін на окремі види робіт по договору будівельного підряду слід залучити експерта товарознавця, який враховуючи кон`юнктуру ринку на момент укладення договору у серпні 2016 року може надати аргументовану відповідь про вартість на кожен вид робіт, що була необхідною для будівництва об`єкту у вигляді проектних рішень. В подальшому слід експертним шляхом з`ясувати, якою мала бути вартість робіт з будівництва об`єкту за умови завершення його згідно з проектною документацією. Також слід з`ясувати, який фактичний обсяг та види робіт здійснив відповідач на об`єкті позивача та визначити різницю між вартістю робіт з побудови завершеного об`єкту та вартістю фактично виконаних робіт відповідачем. Саме ця різниця, визначена експертом, дозволить зробити висновок про обґрунтованість матеріальних вимог позивача на суму 50123,57 грн. Встановити необхідну суму обґрунтованих вимог без висновку експерта тільки на підставі суми вартості робіт з будівництва не є можливим, бо всього комплексу робіт відповідачем не вчинено та й не враховано додаткові роботи, що виникли під час процесу будівництва та не могли бути враховані сторонами спору на момент укладення договору, однак такі роботи мали місце.

19.02.2020 року відповідачем подано клопотання про виклик свідків, згідно з яким просить викликати у якості свідків ОСОБА_6 (Закарпатська область, Рахівський район, с. Костилівка), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 , ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_8 ( АДРЕСА_4 ).

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач вказує, що відповідно до змісту позовних доводів та змісту заперечень проти позову учасників спору сторона відповідача має намір підтвердити існування обставин, в тому числі шляхом отримання свідчень наступних свідків (повнолітніх осіб): 1. ОСОБА_6 , який здійснював будівельні роботи (був найманим працівником підрядника на будівництві) та може підтвердити або спростувати факти погодження між сторонами спору в процесі будівництва умов здійснення будівництва об`єкту, факт перешкоджання позивачем у завершенні будівництва відповідачу, зміст розмов між відповідачем та позивачем з приводу умов виконання договору будівельного підряду та ряд інших обставин, що мають значення для належної оцінки судом обставин справи; 2. ОСОБА_5 , який є сусідом позивача у багатоквартирному будинку, де здійснювалася реконструкція об`єкту будівництва з розширенням та співзамовником будівництва в окремій частині. Даний свідок може підтвердити особливості умов укладення договору між сторонами спору, умови погодження ціни договору, узгодження проектно-кошторисної документації, вартості робіт за договором будівельного підряду, умов здійснення етапів будівництва, обізнаності та узгодження сторін спору щодо вчинення будівництва у відповідності до зміненої проектної документації, обставин договірних взаємовідносин між сторонами спору в процесі виконання договору будівельного підряду, в тому числі обставин зі змісту фінансових розрахунків за договором між сторонами спору, вартості та розподілу матеріалу, що використовувався в процесі будівництва та ряд інших обставин, що є предметом дослідження у справі. 3. ОСОБА_4 , який свідок є сусідом позивача у багатоквартирному будинку, де здійснювалася реконструкція об`єкту будівництва з розширенням та співзамовником будівництва в окремій частині. Даний свідок може підтвердити особливості умов укладення договору між сторонами спору, умови погодження ціни договору, узгодження проектно-кошторисної документації, вартості робіт за договором будівельного підряду, умов здійснення етапів будівництва, обізнаності та узгодження сторін спору щодо вчинення будівництва у відповідності до зміненої проектної документації, обставин договірних взаємовідносин між сторонами спору в процесі виконання договору будівельного підряду, в тому числі обставин зі змісту фінансових розрахунків за договором між сторонами спору, вартості та розподілу матеріалу, що використовувався в процесі будівництва та ряд інших обставин, що є предметом дослідження у справі згідно з первісними заявленими позовними вимогами. 4. ОСОБА_1 , яка є співзамовником будівництва в окремій частині та є одночасно позивачем. Даний свідок може підтвердити особливості умов укладення договору між сторонами спору, умови погодження ціни договору, узгодження проектно-кошторисної документації між сторонами спору, вартості робіт за договором будівельного підряду, умов здійснення етапів будівництва, обізнаності та узгодження між сторонами спору щодо вчинення будівництва у відповідності до зміненої проектної документації, обставин договірних взаємовідносин між сторонами спору в процесі виконання договору будівельного підряду, в тому числі обставин зі змісту фінансових розрахунків за договором між сторонами спору, обставин звітування відповідача позивачу про завершення етапів будівництва, вартості та розподілу матеріалу, що використовувався в процесі будівництва, замовлення позивачем додаткових робіт та умови їх проведення відповідачем в процесі будівництва та ряд інших обставин, що є предметом дослідження у справі згідно з первісними заявленими позовними вимогами. 5. ОСОБА_7 , який є чоловіком позивача ОСОБА_1 . Даний свідок може підтвердити особливості умов укладення договору між сторонами спору, умови погодження сторонами спору кошторисної вартості будівництва, узгодження проектно-кошторисної документації між сторонами спору, вартості робіт за договором будівельного підряду, умов здійснення етапів будівництва, що фактично були проведені, обізнаності та узгодження між сторонами спору щодо вчинення будівництва у відповідності до зміненої проектної документації, обставин договірних взаємовідносин між сторонами спору в процесі виконання договору будівельного підряду, в тому числі обставин з дійсного змісту фінансових розрахунків за договором між сторонами спору, обставин звітування відповідача позивачу про завершення етапів будівництва, обставин вартості та розподілу матеріалу, що використовувався в процесі будівництва, замовлення позивачем додаткових робіт та умови їх проведення відповідачем в процесі будівництва, зміст фактичних фінансових розрахунків між сторонами спору та ряд інших обставин, що є предметом дослідження у справі згідно з первісними заявленими позовними вимогами. 6. ОСОБА_8 , який залучався позивачем до кошторисно-проектного інспектування будівництва об`єкту позивача у 2017 році, досліджував проектно-кошторисні та ряд інших звітних документів, пов`язаних з виконанням договору будівельного підряду на підставі документів, наданих для цього позивачем (замовником за договором). За результатами даного дослідження ОСОБА_8 було складено перелік матеріалів, а також витрат вартості машин і механізмів, що були використані по договору на виконання будівельних робіт станом на 14.06.2017 року, який як документ був підписаний обома сторонами договору та зміст якого підтверджує заперечення відповідача про те, що позивач знала про кошторисну вартість будівництва та узгоджувала зміст та обсяги вчинених етапів будівництва в процесі виконання договору будівельного підряду. Свідчення свідка можуть вказати на безпідставність доводів позивача про порушення відповідачем умов договору та підтвердити необґрунтованість вимог позивача щодо сум матеріальних вимог за позовом.

Крім того, 11.03.2020 року відповідачем подано клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору, яке мотивовано тим, що у відзиві серед заперечень проти доводів позивача згідно з позовом ним наголошувалося на факті існування між позивачем та відповідачем у справі діючого по даний час договору на виконання будівельних робіт б/н від 23.08.2016 року. Ним вказувалося, що даний договір вважається укладеним з моменту його підписання у порядку ст. ст. 638, 640 ЦК України. Сторони не мають спору з приводу даної обставини. Договір на даний час є діючим, не є припиненим, ні шляхом його виконання, ні шляхом його розірвання. Так само, зобов`язання будь-якої зі сторін за договором не є такими, що припиненні будь-ким із них в односторонньому порядку. Вказує, що зміст дійсних обставин справи вказує на відсутність предмету спору з огляду на наступне. Відповідно до п. 8.1 договору, цей договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором. Відповідно до п. 1.1 договору предметом договору було покладення на відповідача як сторони підрядника зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик виконати і здати замовникові (позивачу) будівельні роботи з реконструкції власної квартири АДРЕСА_5 . Згідно з п. 2.2 договору не пізніше 2-х днів після отримання авансу, будівельного майданчика і документації підрядник приступає до будівництва. Відповідно до п. 2.5 договору власником об`єкту будівництва до їх здачі замовникові є підрядник. Розділом 5 договору передбачено порядок прийняття об`єкту будівництва. Зокрема, відповідно до змісту п. 5.1 договору відповідач (підрядник) після завершення будівництва повідомляє позивача (замовника) про таке завершення, де протягом двох днів з дня отримання такого повідомлення позивач зобов`язаний був направити комісію для приймання збудованого об`єкта, яка протягом двох днів від початку її роботи повинна здійснити приймання об`єкта будівництва. Відповідно до п. 5.2 договору передання об`єкта будівництва підрядником та прийняття його замовником оформлюється актом, який підписується обома сторонами. Згідно з п. 5.3 договору замовнику надано право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта будівництва за призначенням та не можуть бути усунені підрядником. Умови про дефекти та гарантійні строки передбачені розділом 6 договору. Відповідно до п. 6.1 договору початок перебігу гарантійного строку на збудований за цим договором об`єкт відліковується з дня прийняття об`єкту замовником (позивачем). Таким чином, як зауважує відповідач, позивач відповідно до умов договору має право на пред`явлення претензій щодо дефектів об`єкту будівництва, в тому числі скористатися правом відмови від зобов`язання з прийняття об`єкту та (або) оплати за будівництво об`єкту в односторонньому порядку лише з моменту отримання від відповідача (підрядника) повідомлення про завершення будівництва цього об`єкту. Відповідно до матеріалів справи позивач не пред`явив суду докази факту завершення ним будівництва об`єкту, а тому будь-які претензії позивача до нього не можуть вважатися обґрунтованими та регламентованими договором чи законом. Згідно з п. 8.3 договору дострокове розірвання цього договору можливе лише за взаємною згодою сторін, яка оформлюється додатковою угодою до цього договору. Позивач не пред`явив жодного доказу до суду про факт такого дострокового розірвання договору між сторонами спору, ні в позасудовому, ні в судовому порядку. Відтак, договірні зобов`язання між сторонами спору на даний час не є припиненими та тривають й надалі. Відповідно до п. 8.2 договору одностороннє розірвання договору не допускається, крім випадків, коли одна зі сторін систематично (більше трьох разів) порушує умови цього договору. Позивач не пред`явив до суду жодного доказу, що договір є розірваним позивачем в односторонньому порядку. Висновки позивача про факт розірвання ним договору в односторонньому порядку на підставі п. 8.2 договору (факту систематичного (більше трьох разів) порушення відповідачем умов договору не підтверджені жодними доказами та не відповідає змісту договірних відносин. Позивач не має права на даний час в односторонньому порядку відмовлятися від своїх зобов`язань (а саме від прийняття робіт по завершеному об`єкту та оплати за їх проведення) на підставі п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України, оскільки змістом укладеного договору така відмова можлива лише з моменту початку процедури прийняття-здавання вже добудованого об`єкту у порядку, регламентованому розділами 5 та 6 договору. Позивач обґрунтовує позовні вимоги положеннями ст. 852 ЦК України, і так само, позивач у письмових листах на адресу відповідача від 16.06.2017 року та від 03.07.2017 року (доданих як письмові докази до позовної заяви) вимагає від відповідача дострокового розірвання договору, посилаючись на положення ч. 2 ст. 852 ЦК України. Вказує, що у позивача відсутнє право втручатися в процес оцінки якісних та кількісних характеристик об`єкту, який ще ним не є добудованим у контексті положень розділу 5 договору. Крім того, навіть якщо б було наявним існування істотного недоліку, то законодавець вказує лише на право позивача ставити вимоги про розірвання договору та право вимагати збитків. Натомість предметом позову є повернення зайво сплачених коштів за товар (об`єкт будівництва). Тобто, підстави, наведені у позові не обґрунтовують предмет позову, адже позивач не вимагає розірвання договору в судовому порядку та не вимагає відшкодування збитків. Позивач, починаючи з квітня 2017 року не допускала його як забудовника на об`єкт будівництва, чим унеможливила завершення будівництва в повному обсязі. Як зауважує відповідач, він готовий завершити будівництво об`єкту як того вимагає проектно-кошторисна документація, однак не може цього зробити з причин не допуску його до об`єкту позивачем. Дані обставини, на думку відповідача, свідчать про відсутність предмету спору. Право позивача на повернення зайво сплачених коштів не порушено, бо стадія договірних відносин сторін спору, де замовник може пред`являти до забудовника претензії майнового характеру, ще не настала. Дійсну вартість виконаних робіт завершеного будівництвом об`єкту на момент розгляду судом спору не можливо з`ясувати, бо об`єкт ще не добудовано. З огляду на наведене, відповідач просить закрити провадження у справі за відсутністю предмету спору. Крім того, як зауважує відповідач, запропонований ним спосіб вирішення суперечок є таким, що відповідає змісту дійсних правовідносин сторін спору на даному етапі та відповідає вимогам закону. Запропонований ним спосіб вирішення суперечки дозволить припинити її вже на початковому етапі, так як вважає, що саме такий спосіб внесе юридичну визначеність у їх правовідносини, а саме: дисциплінує поведінку обох учасників на майбутнє; змусить обох усвідомити необхідність взаємної толерантності та схильності до компромісів; скерує їх виключно на виконання взаємообумовлених взятих на себе добровільно зобов`язань згідно з договором аж до моменту його повного виконання. Саме за такого повного виконання договору обидві сторони отримають те, що їм по праву належить, при цьому, мета судочинства буде досягнутою.

Відповідач у підготовчому засіданні заявлені клопотання підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладенні у відповідних клопотаннях, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у підготовчому засіданні підтримала заявлені клопотання.

Позивач у підготовчому засіданні позовні вимог підтримала, проти задоволення клопотань відповідача заперечила.

Представник позивача у підготовчому засіданні позов підтримав, зауваживши, що подані відповідачем клопотання є необґрунтованими та безпідставними, такими, що не стосуються предмету спору, а тому просить відмовити у їх задоволенні.

Заслухавши учасників справи, розглянувши вказані клопотання відповідача та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що предметом даного позову є повернення (стягнення) на користь суми в розмірі 50123,57 грн., як зайво отриманої від відповідача ФОП ОСОБА_3 коштів, під час виконання будівельних з реконструкції квартири по АДРЕСА_1 , за договором на виконання будівельних робіт від 23.06.2016 року, укладеного між сторонами.

За правилами ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

За змістом ч. ч. 1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

З приводу клопотання відповідача про витребування доказів, а саме від позивача ОСОБА_1 оригіналу договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року, підписаного сторонами спору між собою з усіма додатками до нього, в тому числі з документом з двохстороннім друком під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум» на титульній стороні аркуша та «Поетапне фінансування будівництва» на звороті аркуша, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Доказ, про витребування якого заявляє клопотання позивач, а саме оригінал договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року, долучено до матеріалів справи. Що стосується витребування додатків до даного договору, то, як зауважив позивач, такі документи у неї відсутні, протилежного матеріалами справи не встановлено та відповідачем не підтверджено.

З приводу клопотання відповідача про витребування від позивача кошторису на будівельно-монтажні роботи, зведених рахунків, вартості матеріалів, робота машин та механізмів, актів виконаних робіт та договору на виконання будівельних робіт від 23.08.2016 року з додатком до нього під назвою «Розрахунок коефіцієнтів до сум», суд зауважує, що копії таких документів подано самим відповідачем та вони містяться в матеріалах справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У зв`язку із викладеним, оскільки відповідачем не наведено достатніх підстав щодо необхідності витребування вказаних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання відповідача про витребування доказів не підлягають задоволенню.

Разом з тим, суд звертає увагу, що будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (ч. 6 ст. 84 ЦПК України).

Що стосується заявленого відповідачем клопотання про виклик свідків, то суд вважає його передчасним та таким, що задоволенню не підлягає. При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право заявити таке клопотання повторно, оскільки стадія підготовчого провадження не закінчена.

Частинами 1, 3, 4 ст. 91 ЦПК України визначено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

При цьому суд наголошує, що згідно з ч. 1 ст. 92 ЦПК України сторони, треті особи та їхні представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

З приводу клопотання відповідача про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору, суд зазначає наступне.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, серед іншого, про закриття провадження у справі (п. 2 ч. 2 ст. 200 ЦПК України).

Згідно з положенням п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Поряд з цим за змістом п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд може закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо встановить, що предмет спору був відсутній на час пред`явлення позову.

Логічно-граматичне тлумачення словосполучення «відсутність предмета спору» в контексті наведеної правової норми дає підстави для висновку про те, що предмет спору має бути відсутній, тобто не існувати на час пред`явлення позову. Якщо предмет спору мав місце, але припинив своє існування (зник) після відкриття провадження у справі внаслідок тих чи інших обставин, зокрема у зв`язку з добровільним врегулюванням спору сторонами, виконанням відповідачем заявлених до нього вимог, фізичним знищенням предмета спору тощо, то провадження у справі не може бути закрите з наведеної правової підстави, оскільки вона полягає саме у відсутності предмета спору, а не у припиненні його існування (зникненні).

Якщо предмет спору став відсутній після відкриття провадження у справі, то залежно від обставин, що призвели до зникнення такого предмета, та стадії цивільного процесу, на якій він припинив своє існування, сторони мають цілий ряд передбачених законом процесуальних можливостей припинити подальший розгляд справи, зокрема шляхом залишення позову без розгляду, відмови від позову або від поданих апеляційних чи касаційних скарг, визнання позову відповідачем, укладення мирової угоди тощо.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 10.04.2019 року у справі № 456/647/18 та від 13.05.2020 року у справі № 686/20582/19-ц.

За таких обставин, оскільки на час пред`явлення позову спір між сторонами існував, і, відповідно, існує на даний час, оскільки позивач підтримує позов, суд вважає, що за таких обставин відсутні правові підстави для закриття провадження у справі з підстави, передбаченої п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, а тому клопотання про закриття провадження у справі задоволенню не підлягає.

Що стосується клопотання відповідача про призначення у справі експертизи, суд констатує наступне.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України регламентовано, що однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Як роз`яснено у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. п. 1.2.2 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), одним із видів основної експертизи є інженерно-технічна, підвидом якої є будівельно-технічна експертиза.

За змістом п. п. 5.1. п. 5 розділу ІІ Інструкції основними завданнями будівельно-технічної експертизи є, зокрема: визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань будівельно-технічної експертизи експерту передбачений п. п. 5.1.1 п. 5 розділу ІІ Інструкції.

Відповідно до положень ч. ч. 3 - 6 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Беручи до уваги наведене, суд вважає, що з метою повного, всебічного й об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі техніки, враховуючи принцип змагальності цивільного судочинства, за яким учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, у даній справі слід призначити будівельно-технічну експертизу, а відтак, клопотання відповідач про призначення експертизи підлягає задоволенню.

При цьому, з урахуванням обставин справи, предмету позову і поданих доказів суд приймає до уваги всі запитання відповідача, які останній просить покласти на вирішення експертизи, визначивши остаточний зміст питань.

Вирішуючи питання щодо експерта, який буде проводити експертизу, з метою дотримання вимог об`єктивності проведення експертизи, суд вважає за доцільне з урахуванням обставин справи самостійно визначити експерта та доручити її проведення судовому експерту Колчар В.Д. (свідоцтво експерта № 1475, продовжене на підставі рішення центральної експертно-кваліфікаційної комісії, Міністерство юстиції України від 13.12.2019 року № 15, до 13.12.2022 року; вул. Закарпатська, 38/14, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017).

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зважаючи, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Строк проведення експертизи слід визначити два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що оскільки стадія підготовчого провадження не закінчена, він не позбавлений права заявити відповідні клопотання повторно у порядку та спосіб, визначений вимогами ЦПК України.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (ч. 1 ст. 200 ЦПК України).

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 84, 103, 104, 196, 197, 200, 252, 259, 353-355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотань відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про витребування доказів.

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про виклик свідків.

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Клопотання відповідача фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів задовольнити.

Призначити у цивільній справі № 308/7009/17 за позовною заявою ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 про стягнення коштів судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Які саме будівельні роботи слід було здійснити для будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_5 згідно з проектною документацією?

2. Яка вартість робіт, необхідних згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року, необхідних для добудови об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_5 згідно з проектною документацією?

3. Які саме будівельні роботи (види, обсяги) по будівництву об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_5 було фактично виконано відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 ?

4. Яка вартість фактично виконаних робіт відповідачем фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 з будівництва об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_5 згідно з цінами, що склалися на аналогічні роботи або послуги на момент укладення договору будівельного підряду 23.08.2016 року?

Проведення експертизи доручити судовому експерту Колчар Вячеславу Дмитровичу (вул. Закарпатська, 38/14, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017).

Для проведення експертизи експерту надати матеріали цивільної справи № 308/7009/17.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зобов`язати сторін у справі надати експерту за його вимогою оригінали чи копії документів, необхідних для проведення експертизи.

Позивачу ОСОБА_1 надати експерту доступ до об`єкту нерухомого майна квартири АДРЕСА_5 , що є предметом дослідження, а відповідачу фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 можливість бути присутнім під час огляду експертом зазначеного об`єкту.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на відповідача фізичну особу-підприємця ОСОБА_3 .

Запропонувати особі, яка заявила клопотання про призначення експертизи, протягом п`ятнадцяти діб з дня отримання рахунку провести оплату експертизи.

Встановити строк проведення експертизи два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалу про призначення експертизи направити особі, якій доручено проведення експертизи, та учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Дата складення повного тексту ухвали 17 вересня 2020 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай