Єдиний унікальний номер судової справи: 225/5220/20
Номер провадження: 2-о/225/418/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року м.Торецьк

Суддя Дзержинського міського суду Донецької області Мигалевич В.В., вивчивши заяву адвоката Лозового Ігоря Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Краматорський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про встановлення факту смерті,-

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника адвокат Лозовий І.О., звернувся до Дзержинського міського суду Донецької області в інтересах ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 в м.Донецьку.

Разом з цим заявником ОСОБА_2 подано заяву про звільнення її від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Дослідивши заяву та додані матеріали, суд доходить висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з ч. 4 ст.177 ЦПК України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Закон України «Про судовий збір» визначає дві понятійні категорії, до першої відносять заяви, за яких справляння судового збору не передбачено взагалі, друга категорія, зокрема, визначає коло осіб, яким надається пільга у вигляді звільнення від сплати судового збору за подачу певних (визначених законом) заяв.

Аналіз положень ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» дозволяє дійти висновку, що на законодавчому рівні визначено, що судовий збір не справляється лише за подання заяви про встановлення факту смерті за певних обставин, а саме:

- особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру;

- встановлення факту смерті особи, яка загинула або пропала безвісти в районах проведення воєнних дій або антитерористичних операцій та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях.

Відповідно до п. 21 ч.1 ст. 5 Закон України «Про судовий збір», законодавцем передбачено звільнення від сплати судового збору за звернення із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Сама по собі смерть особи на тимчасово окупованій території заявника від сплати судового збору на підставі п. 21 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не звільняє.

З заяви та доданих до неї матеріалів убачається, що заявник ОСОБА_1 , просить суд встановити факт смерті своєї свекрухи ОСОБА_2 , яка померла у м.Донецьку. Факт смерті необхідно встановити для отримання свідоцтва про смерть встановленого в Україні зразку.

Згідно з п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2020 року становить 2102 грн., то за подання до суду даної заяви, розмір судового збору становить 420,40 грн.(0.2х2102).

При цьому, суд зазначає, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд. Вимога сплати судового збору прямо передбачена нормами чинного законодавства та, оскільки чинним законодавством передбачений порядок звільнення від сплати судового збору судом, не є перешкоджанням доступу до правосуддя.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Разом з цим, заявником подано заяву про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, з причин проживання на тимчасово окупованій території та відсутності постійної роботи і постійного джерела доходів.

За приписами статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що до заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору не додано доказів незадовільного матеріального стану заявника, у зв`язку із чим суд доходить висновку як про недоведеність доводів заявника щодо її дуже скрутного матеріального становища, так і про наявність підстав для залишення без задоволення заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору.

Отже, відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 175, 177, ч. 3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, ст.4, 5, 6 Закону України «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Заяву адвоката Лозового Ігоря Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Краматорський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про встановлення факту смерті, залишити без руху.

Надати заявникові десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для виправлення недоліків, а саме: для надання документів, що підтверджують сплату судового збору в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів Торецьке УК/м.Торецьк/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37522165

Банк отримувача Казначейство України(ел.адм.податків)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0005029

Код класифікації доходів бюджету 22030101

У разі невиконання заявником вимог ухвали у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :