Провадження № 2/761/2059/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань: Вольда М.А.

представника позивача: Борисенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в місті Києві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в:

У серпні 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач), в якому просив визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів належну йому на праві особистої приватної власності квартиру АДРЕСА_1 позивачеві. Позивач у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини звернуся до Шостої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою від 07.11.2018 року державний нотаріус Шостої Київської нотаріальної контори Пінчук Л.І. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 , оскільки у позивача відсутній оригінал правовстановлюючих документів. Позивач звернувся до відділу приватизації Державного житлового фонду Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації з заявою про видачу дублікату Свідоцтва про право власності на спадкове майно, проте, отримав відмову. Вказана обставина змушує ОСОБА_1 звернутися до суду для визнання права власності на зазначену квартиру в порядку спадкування за заповітом.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Розгляд справи відбувається в судовому засіданні (ч. 1 ст. 211 ЦК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України).

Ухвалою суду від 30 серпня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання, а також витребувано із Шостої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №70/2018 щодо майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 05 грудня 2019 року витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» інформацію, за ким значиться зареєстрованою на праві власності квартира АДРЕСА_1 та належним чином завірену копію свідоцтва про право власності на кв. АДРЕСА_1 .

Протокольною ухвалою суду від 28.01.2020 року до матеріалів справи долучено відповідь із КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №70/2018.

Ухвалою суду від 28.01.2020 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7).

За життя ОСОБА_2 склав заповіт, яким заповів належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 , що підтверджується копією заповіту від 22.03.1994 року (а.с. 8).

Належність ОСОБА_2 квартири АДРЕСА_1 підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 09.03.1993 року (а.с. 9).

Рішенням Київської міської ради № 944/1808 від 03.09.2015 року «Про перейменування вулиць, площ, провулків та проспектів у місті Києві», вулицю Артема у м. Києві було перейменовано на вулицю Січових Стрільців.

08.02.2018 року ОСОБА_1 звернуся до Шостої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (а.с. 58).

Постановою від 07.11.2018 року державного нотаріуса Шостої Київської нотаріальної контори Пінчук Л.І. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_1 . Підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом стала відсутність у ОСОБА_1 оригіналу правовстановлюючих документів (а.с. 10).

Листом відділу приватизації Державного житлового фонду Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації № 1376/02-14 від 23.03.2018 року відмовлено у видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України,спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73).

Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, беручи до уваги відсутність оригіналу свідоцтва про право власності на кв. АДРЕСА_1 та неможливість отримати його дублікат, суд прийшов до висновку про можливість задоволення даного позову та визнання за позивачем в порядку спадкування за заповітом право власності на квартиру після смерті його батька, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого володіння квартирою.

Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

На підставі викладено та керуючись ст.ст. 6, 16, 1216, 1218, 1220,1268, 1269, 1271 ЦК України, ст. 3-5, 7-13, 17, 43, 49, 60, 76-81, 211, 223, 258, 263, 264, 265, 268, 352, п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України , -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею - 37,84 кв.м. в порядку спадкування за заповітом від 22.03.1994 року після смерті його батька - ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживаючий в АДРЕСА_1 .

Відповідач: Київська міська рада, адреса м.Київ, вул..Хрещатик, 36.

Суддя: Андрій Анатолійович Осаулов

Повний текст рішення виготовлено 25.02.2020 року