Справа № 522/5625/19
Провадження №2/522/807/20
У Х В А Л А

26 лютого 2020 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси

у складі: судді - Бондар В.Я.,

за участю секретаря судового засідання - Грищук В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи ОСОБА_4 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи ОСОБА_4 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна.

Провадження у справі відкрите ухвалою суду від 07.05.2019 року, справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 10.07.2019 року.

У підготовчому засіданні 10.07.2019 року оголошено перерву до 20.08.2019 року у зв`язку з витребуванням доказів по справі.

Підготовче засідання 20.08.2019 року відкладене на 25.09.2019 року за клопотанням представника відповідача ОСОБА_2 .

Підготовче засідання 25.09.2019 року відкладене на 13.11.2019 року за клопотанням представника позивача.

У підготовчому засіданні 13.11.2019 року судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 16.01.2020 року.

У судове засідання 16.01.2020 року учасники справи не з`явилися, про час, дату і місце судового засідання сповіщені належним чином, слухання справи відкладено на 26.02.2020 року.

У судове засідання 26.02.2020 року учасники справи повторно не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду були повідомлені належним чином, від представника відповідача Дорофєєва А.В. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Також, по електронній пошті від представника позивача адвоката Косова О.В. надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із занятістю адвоката 25.02.2020 року у справі в Київському апеляційному суді та занятістю 26.02.2020 року у слідчих діях.

Відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Пунктом 15 Перехідних положень передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Клопотання представника позивача про відкладення судового засідання, у зв`язку з тим, що подане через електронну пошту, містить копію підпису адвоката ОСОБА_5 .

Згідно ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Верховний суд у справі №2340/4648/18 (Постанова від 06.08.2019 року) наголошував на прийнятті заяв, якщо вони надійшли через Електронний суд та підтверджується, що особа, яка надіслала документ зареєстровала Електронний кабінет та підписала документ електронним цифровим підписом.

На виконання ч. 8 ст. 14 ЦПК України, подані представником позивача документи не були належним чином засвідченні електронним цифровим підписом у відповідності до Закону України «Про електронні довірчі послуги» та Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Згідно ч.2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Таким чином, суд приходить до висновку, що подане клопотання про відкладення судового засідання не є належним чином підписаним адвокатом Косовим О.В., а, відтак, до неналежно поданого клопотання застосовуються положення ч. 4 ст. 183 ЦПК України, згідно якої суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Крім того, судове засідання 26.02.2020 року було призначене о 10 годині 30 хвилин, але клопотання представника позивача про поважність причин своєї неявки в судове засідання, які не могли виникнути раптово, подане до суду електронною поштою 26.02.2020 року лише о 10 годині 22 хвилини, а надійшло до суду по електронній пошті та зареєстровано в інформаційній судовій системі «Д-3» о 10 годині 31 хвилина 26.02.2020 року, що суд розцінює як недобросовісне використання представником позивача своїх процесуальних прав, через порушення принципу недопустимості зловживання стороною своїми процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи, нез`явлення учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК та інше.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Позивач сповіщався про час і дати судових засідань завчасно, у встановленому законом порядку.

Суд враховує, що позивач, як ініціатор судового провадження, повинен проявляти процесуальну зацікавленість рухом поданої в його інтересах позовної заяви, не затягувати та не перешкоджати розгляду справи судом.

В зв`язку з цим, суд, встановивши порушення порядку подачі представником позивача клопотання про відкладення розгляду справи, виходячи з процесуального аналізу поведінки позивача, вважає за можливе залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду на підставі наступного.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України повинні враховуватись у системному та логічному зв`язку із положенням ст. 223 ЦПК, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин (п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України), при повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, суд залишає заяву без розгляду, що встановлено ч. 5 ст. 223 ЦПК України.

У зв`язку з наведеним, положення ст. 223 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Судом здійснювалися всі заходи для належного повідомлення заявника про судові засідання, однак заявник у судові засідання не з`являвся.

Тому, зважаючи, що без позивача неможливо розглянути справу, він не з`являвся в судові засіданні, не повідомляє належним чином про причини своєї неявки, не надає до суду заяв про розгляд справи за його відсутності, необхідно заяву залишити без розгляду.

Частиною 2 статті 257 ЦПК України передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 2, 44, 128, 130, 131, 183, 223, 257, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача адвоката Косова О.В. про відкладення розгляду справи від 26.02.2020 року повернути без розгляду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи ОСОБА_4 , про визнання недійсним свідоцтва про право власності на нерухоме майно, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд міста Одеси шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали суду складено 02.03.2020 року.

Суддя: В.Я.Бондар