25 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Крутікової-Вільховченко І.І.
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття,-
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири в розмірі 23 715 грн. та витрати на проведення експертного дослідження в розмірі 2 820 грн.
Вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником кв. АДРЕСА_1 . 04.03.2019 сталось підтоплення її квартири сусідами, які проживають в кв. АДРЕСА_2 , що підтверджується відповідним актом ЖЕД-301. У зв`язку з залиттям квартира зазнала пошкоджень, вартість усунення яких складає 23 715 грн. Відповідач відмовляється в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, у зв`язку з чим позивач вимушена звертатись до суду.
08.10.2019 ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. прийнято справу до свого провадження, відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Від представника позивача в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі, не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про розгляд справи повідомлявся належним чином, за зареєстрованим місцем проживання останнього.
Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подав та не повідомив причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечувала щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, про що свідчить п. 3 прохальної частини позову, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Встановлено, що позивач є власником кв. АДРЕСА_1 .
У відповідності до Акту про наслідки залиття житлового приміщення ЖЕД-301 від 21.03.2019, 04.03.2019 сталось залиття кв. АДРЕСА_1 з вище розташованої АДРЕСА_2 .
Згідно з Актом ЖЕД -301 від 24.04.2019 при неодноразових спробах ознайомити мешканців кв. АДРЕСА_2 з актом про наслідки залиття кв. АДРЕСА_4 , двері квартири АДРЕСА_3 ніхто не відкрив.
Згідно з листом КП КМР «КМБТІ» від 04.07.2019 власником кв. АДРЕСА_2 є ОСОБА_2 , відповідач по справі.
У відповідності до Звіту про оцінку матеріального збитку, завданого кв. АДРЕСА_1 , розмір збитку становить 23 715 грн.
Відповідно до Акту приймання-передачі робіт з незалежної оцінки, вартість зазначених робіт склала 2 820 грн.
Згідно зі ст. 10 ЖК України, громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, додержуватись правил користування жилими приміщеннями.
Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання
Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24.01.2006р. №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.
Відповідно до ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Положеннями ст. 322 ЦК України тягар утримання майна покладається на його власника.
Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з вимогами ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Аналізуючи положення вищезазначених процесуальних норм, під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.
Враховуючи вказане, суд вважає доведеним факт залиття з вини відповідача квартири, належної на праві власності позивачу та розмір завданої матеріальної шкоди, у зв`язку з чим приходить до висновку про задоволення вимог позову в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 10-13, 18, 43,44, 49, 76-83, 133, 141, 174, 175, 179, 187, 258, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 319-322, 1166 ЦК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 23 715 грн., витрати, пов`язані з складанням звіту про оцінку матеріального збитку в розмірі 2 820 грн. та судовий збір в розмірі 768, 4 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

Відповідач ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП невідомий, АДРЕСА_2

Повний текст рішення суду складено 25.02.2020 р.

Суддя