Справа № 610/517/20
Провадження 2/610/309/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02.03.2020 року м. Балаклія

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Феленко Ю.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунальної установи «Безмятеженський психоневрологічний інтернат» про поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

26 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Балаклійського районного суду Харківської області з позовною заявою до Комунальної установи «Безмятеженський психоневрологічний інтернат» про поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п.п. 3, 4, 7, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема:

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- зміст позовних вимог;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

З позовної заяви встановлено, що зміст позовних вимог в частині щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу не конкретизований. Враховуючи, що рішення суду має носити зобов`язальний характер, а справа розглядається в межах заявлених позовних вимог, позивач має зазначити в якій саме грошовій сумі він просить стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу. В резолютивній частині позову позивач ці дані не зазначив.

Крім того встановлено, що позовна заява не містить: зазначення ціни позову, що визначається з розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який позивач просить стягнути з відповідача; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися позивачем; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частинами 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2020 року встановлено у розмірі 2102 гривні.

Тобто розмір судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 840,80 грн (2102 х 0,4 = 840,80) та не більше 10510 грн (2102 х 5 = 10510).

Як було встановлено, до позовної заяви ОСОБА_1 не додано документа, що підтверджує сплату судового збору. У позовній заяві ОСОБА_1 зазначив, що він звільнений від сплати судового збору, однак документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону до позовної заяви не додав.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» установлено пільги щодо сплати судового збору, згідно з пунктом 1 частини першої якої від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Статтею 2 Закону України «Про оплату праці» визначено, що структуру заробітної плати становлять:

- основна заробітна плата. Це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців;

- додаткова заробітна плата. Це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій;

- інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Виплата середнього заробітку за час вимушеного прогулу (частина друга статті 235 КЗпП України) не є різновидом оплати праці та елементом структури заробітної плати.

Такий висновок щодо застосування відповідних норм права викладений в ухвалі Верховного Суду від 06.11.2019 № 753/1534/18 (провадження № 61-18926ск19).

Пільг щодо сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу Законом України «Про судовий збір» також не передбачено.

Враховуючи, що крім поновлення на роботі позивач просить стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу, ОСОБА_1 необхідно додати до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунальної установи «Безмятеженський психоневрологічний інтернат» про поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без руху на строк сім днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви: конкретизації позовних вимог в частині щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу; надання позовної заяви із зазначенням ціни позову, обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; додання до позовної заяви документа, що підтверджує сплату судового збору або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня її складення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ю.А. Феленко