Справа № 737/441/20
Проваждення № 2/737/223/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року смт Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області

суддяЛібстер А. С.
секретар судового засіданняЮрченко М. М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу№ 737/441/20
за позовомОСОБА_1
до третя особа Куликівської селищної ради Приватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округу Тимощук В. О.

провизначення додаткового строку для прийняття спадщини
учасники справи та представники:
позивач та його представникне з`явилися
від відповідача третя особа не з`явились не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_3 . Заповітом від 23 травня 2008 року ОСОБА_3 все своє майно заповіла позивачу. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки йому не було відомо про існування заповіту та земельних ділянок- як об`єктів спадщини.

Просить суд визначити йому додатковий 2-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері ОСОБА_3 .

Позивач та його представник адвокат Мажуга О. В. в судове засідання не з`явились, надавши заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Куликівська селищна рада надала відзив за підписом селищного голови Халімон Н. М., відповідно до якого позовні вимоги ОСОБА_3 визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради.

Від приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Тимощука В. О. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог ОСОБА_3 заперечень не має.

Позовна заява надійшла до суду 05 червня 2020 року. Головуючий суддя своєю ухвалою від 10 червня 2020 року позовну заяву прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі. Підготовче провадження закрито 20 серпня 2020 року, судовий розгляд призначений на 15 вересня 2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с. 8).

На день смерті ОСОБА_2 постійно проживав в АДРЕСА_1 , разом з дружиною ОСОБА_3 (а.с. 9).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 11).

До складу спадщини входять належні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 земельні ділянки на території Горбівської сільської ради Куликівського району (а.с. 10,49).

За довідкою виконавчого комітету Куликівської селищної ради від 21.02.2019 № 163, ОСОБА_1 проживав з матір`ю ОСОБА_3 без реєстрації (а.с. 13).

Згідно зі свідоцтвом про народження, батьками ОСОБА_1 були ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.14).

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 не заводилась (а.с. 27).

Згідно з заповітом, посвідченим 23 травня 2008 року секретарем Горбівської сільської ради Шикулою Н. І., ОСОБА_3 на випадок своєї смерті все своє майно заповіла синові ОСОБА_1 (а.с. 50).

Відомостей про інших спадкоємців майна ОСОБА_3 суду не надано.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Позивач є спадкоємцем майна покійної ОСОБА_3 за законом першої черги та за заповітом, інші особи на майно покійної не претендують. Посилання позивача на ту обставину, що про існування заповіту та належних матері земельних ділянок йому до цього часу було не відомо, нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачем про факт існування державного акту на право власності на земельну частку ділянку, виданого на ім`я спадкодавця.

Керуючись статтями ст. ст. 4, 12-13, 19, 81, 200, 247, 258, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) додатковий строк два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду через Куликівський районний суд Чернігівської області суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 15 вересня 2020 року.

Суддя А. С. Лібстер