Провадження 2-з/127/51/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Луценко Л.В., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, мотивуючи свої заявлені вимоги тим, що 24.05.2007 між ОСОБА_1 та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» укладено договір № 012/03-11/370 про надання споживчого кредиту в іноземній валюті, а саме 26000 дол. США. У забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором між банком та ОСОБА_1 було укладено Договір іпотеки, відповідно до умов якого в іпотеку було передано нерухоме майно, а саме квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

09.04.2010 року Ленінським районним судом видано виконавчий лист № 2- 1304/10 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» боргу за кредитним договором в сумі 32323,79 дол. США., витрат по судовому збору 1700 грн. та 120 грн. на ІТЗ, а 13.09.2017 року відкрито виконавче провадження № 54682006 з примусового виконання вищевказаного виконавчого листа.

ОСОБА_1 частково гасив заборгованість перед ПАТ «Райффайзен Банк Аваль».

20.07.2020 року заявнику стало відомо, що його квартира АДРЕСА_2 , виставлена на реалізацію шляхом проведення електронних торгів державним підприємством «СЕТАМ» на підставі виконавчого провадження № 54682006.

29.07.2020 року заявник звернувся з заявою до начальника Центрального відділу ДВС м. Вінниці Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Шуляка В.О., в якій повідомив, що квартира виставлена на торги є його єдиним житлом та була передана в іпотеку як забезпечення за кредитом, виданим в іноземній валюті, площа квартири - 37,6 кв.м., тобто дана квартира підпадає під дію Закону України "Про мораторій", а тому просив припинити реалізацію предмета іпотеки який виступає забезпеченням по договору про надання споживчого кредиту у іноземній валюті, а саме: квартири АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 . Відповідь на заяву ОСОБА_1 так і не надійшла.

Натомість, 07.09.2020 року з протоколу № 500584 проведення електронних торгів від 04.09.2020 року, що розміщений на сайті ДП «Сетам», заявник дізнався, що 04.09.2020 р. відбулись торги з реалізації іпотечної квартири АДРЕСА_2 , за ціною продажу 423500,00 грн. та переможцем торгів визначено ОСОБА_2 (Учасник: 9).

При цьому, на думку заявника, дії державного виконавця щодо реалізації квартири ОСОБА_1 незаконні, адже порушують п.1 Закону України "Про мораторій", з огляду на що заявник має намір звернутися до суду із позовом про визнання проведених електронних торгів недійсними.

А тому, з метою забезпечення позову, з яким має намір звернутись заявник до суду, враховуючи ризик зміни власника квартири за результатами торгів, що порушить його право власності на єдине житло, останній просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 ; заборонити державним виконавцям Центрального відділу ДВС м. Вінниці Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) складати акт про проведені 04.09.2020 року електронні торги з реалізації однокімнатної квартири АДРЕСА_3 , та затверджувати такий акт начальника відділу і передавати його переможцю торгів; заборонити державним виконавцям Центрального відділу ДВС м. Вінниці Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м Хмельницький) виносити постанову про зняття арешту з реалізованого майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 .

Згідно ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Разом з тим, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову (ч.1 ст.151 ЦПК України).

Однак, заявником вищезазначені вимоги не дотримано, подана заява містить недоліки.

Як вбачається із доданої до заяви копії виконавчого листа заявник ОСОБА_1 є солідарним боржником нарівні із ОСОБА_3 . При цьому, зі змісту копії кредитного договору вбачається, що ОСОБА_3 , укладаючи його, зазначила місце проживання - АДРЕСА_4 .

Зі змісту заяви не вбачається, що заявник має намір залучати її до участі у справі за майбутнім позовом, не зазначено причин такого незалучення, про наявність родинних відносин між цими особами, а також про можливе право (відсутність такого права) заявника користуватися житловим приміщенням за адресою АДРЕСА_4 , хоча вказані обставини мають значення для визначення наявності у заявника іншого житла.

Крім цього, у заяві про забезпечення позову відсутні пропозиції щодо зустрічного забезпечення. Посилання заявника на те, що оскільки майбутній позов матиме немайновий характер, то зустрічне забезпечення не пропонується, суд не може взяти до уваги, оскільки забезпечення і майнового, і немайнового позову у спосіб, про який просить заявник, може спричинити збитки як для стягувача за виконавчим документом, так і для переможця електронних торгів.

Крім цього, відповідно до ч.3 ст.154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зі змісту доданих до заяви про забезпечення позову документів вбачається, що майновий стан позивача не стабільний, з 2010 року рішення Ленінського районного суду м. Вінниці не виконав, посилання у заяві на часткове погашення заборгованості не підтверджено будь-якими доказами, а відтак для повного та всебічного з`ясування обставин справи, заявнику необхідно надати додаткові докази на підтвердження майнового стану, який не буде ускладнювати виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

До того ж, заявником у заяві не вказано інші відомості, потрібні для забезпечення позову з огляду на положення ч.1 ст.157 ЦПК України, відповідно до якого ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам виконавчого документа, встановленого законом (зокрема місце роботи боржника - фізичної особи, місцезнаходження майна боржника, номери його засобів зв`язку та адреси електронної пошти).

Відповідні вимоги про забезпечення позову слід конкретизувати відповідно до вимог ч.1 ст.4 Закону України "Про виконавче провадження".

У відповідності до ч.10 ст.153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст.151 ЦПК України, повертає її заявникові.

За таких обставин вважаю, що заява про забезпечення позову підлягає поверненню заявникові, оскільки вона подана без додержання вимог, встановлених законом.

Заявник не позбавлений можливості, усунувши вказані недоліки заяви про забезпечення позову, повторно звернутися до суду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.149, 150, 151, 153, 154, 260, 261 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: