Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2020 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Сидоренко І.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Зубкова В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 11 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи: Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

До Слов`янського міськрайонного суду надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області про встановлення факту родинних відносин. Дана заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ровеньки Луганської області помер батько заявниці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті, заявниця звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області із заявою про виплату недоотриманої батьком пенсії. Відповідно до встановлено порядку, крім інших документів нею надано власне свідоцтво про народження.

Рішення ГУПФУ в Харківській області від 02 грудня 2019 року їй відмовлено у виплаті недоотриманої пенсії. Підставою відмови стало те, що у її свідоцтві про народження не читається повністю її прізвище та по батькові, та не збігається дата народження із датою народження у паспорті. В усному порядку спеціалістом пенсійного фонду їй роз`яснено, що для отримання недоотриманої пенсії їй необхідно підтвердити факт родинних відносин із батьком.

Просить суд, встановити факт родинних відносин, а саме що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ровеньки Луганської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком заявниці.

В судове засідання заявник ОСОБА_1 , не з`явилась, про час, дату та місце судового засідання повідомлена належним чином, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій на заявлених нею вимогах наполягала.

Представник заявника адвокат Сильченко О.В., в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив заяву задовольнити.

Представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив суд ухвалити рішення на власний розсуд.

Вислухавши дослідивши додані до заяви докази, суд доходить до висновку про необхідність задоволення заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 07 жовтня 2019 року Слов`янським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ровеньки Луганської області.

Вказане Свідоцтво про смерть видане на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 07 жовтня 2019 року, яким встановлено факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Ровеньки Луганської області, громадянин України, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Ровеньки Луганської області.

З метою отримання виплати недоотриманої пенсії за життя ОСОБА_2 , заявниця звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, із відповідною заявою.

Проте, рішенням відділу з питань виплати пенсій № 18 головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 02 грудня 2019 року, ОСОБА_1 відмовлено у проведенні виплати недоотриманої пенсії за життя ОСОБА_2 . Так, наведеним рішенням встановлено, що при перевірці документів, які передбачені Порядком, було виявлено, що в копії свідоцтва про народження заявниці не читається прізвище, по батькові і дата народження, а також не було надано свідоцтво про укладення шлюбу « ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ».

Як вбачається зі Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 29 квітня 1957 року Ровенківським РАЦС Ворошиловградської області, дане свідоцтво пошкоджене, внаслідок чого по батькові та дата народження особи, на ім`я якої видне даний документ. Так, у графі «прізвище» зазначено: ОСОБА_3 , в графі «ім`я та по батькові» вказано ім`я ОСОБА_5 , проте в розділі «Батьки» в графі «Батько внесено» розбірливий запис ОСОБА_2 , що свідчить про ймовірне по батькові власника Свідоцтва про народження, а саме « ОСОБА_6 ». Крім того, з наведеного Свідоцтва про народження видно, що дата народження власника Свідоцтва, записана цифрами частково пошкоджена й можливо визначити лише дату та місяць народження ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), проте з дати народження записаної прописом можливо встановити дійсну дату народження, а саме: тисяча дев`ятсот п`ятдесят сьомого року. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що ОСОБА_7 , яка є власницею наведеного Свідоцтва про народження, народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 та її батьком є ОСОБА_2 .

Згідно з Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 7 від 21 січня 2020 року, 18 серпня 1979 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 уклала шлюб з ОСОБА_8 , після реєстрації шлюбу змінено прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » та про що складено актовий запис № 519. Також з даного Витягу вбачається, що вказаний шлюб розірвано 01 лютого 1983 року, про що зроблено актовий запис № 40.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 Кодексу про шлюб та сім`ю Української РСР (в редакції чинній на момент розірвання вищевказаного шлюбу, тобто станом на 01 лютого 1983 року), за життя подружжя шлюб може бути розірваний шляхом розлучення за заявою одного з подружжя або їх обох.

Статтею 39 наведеного Кодексу у вказаній редакції визначено, що розірвання шлюбу провадиться в судовому порядку, а у випадках, передбачених статтями 41 і 42 цього Кодексу, - органами реєстрації актів громадянського стану.

Згідно зі статтею 43 КпШтС Української РСР , один з подружжя, що змінив своє прізвище при одруженні на інше, має право і після розірвання шлюбу іменуватися цим прізвищем, або на його вимогу при реєстрації розірвання шлюбу органами реєстрації актів громадянського стану йому присвоюється дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 44 КпШтС Української РСР, шлюб вважається припиненим з моменту реєстрації розлучення в органах реєстрації актів громадянського стану.

Згідно зі Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 18 січня 1984 року Ровенківським міським відділом РАЦС Ворошиловградської області, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , повторно уклали шлюб, який зареєстровано 18 січня 1984 року та про що зроблено відповідний актовий запис № 25.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що надання до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області свідоцтва про укладення шлюбу, на підставі якого заявницею змінено прізвище з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » є неможливим, оскільки шлюб, на підтвердження укладення якого видано вказане Свідоцтво розірвано, а отже у будь-якому разі воно є недійсним та повинне підлягати вилученню, з подальшим знищенням.

Відповідно до паспорту громадянина України серії НОМЕР_4 , виданим Ровенківським МВ УМВС України в Донецькій області 28.03.2001 року, ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Таким чином, враховуючи обставини встановленні при дослідженні вищевказаних документів та доказів, а саме те, що у представленому заявницею Свідоцтві про її народження міститься невідповідність дати народження ОСОБА_9 датам народження вказаним у інших документах заявниці, суд приходить до висновку, що Свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 видане 29 квітня 1957 року належить ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно з ч.3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом ІV ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 та п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а саме факт родинних відносин між фізичними особами.

Як вбачається з роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд може встановлювати й факти, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Згідно з листом Верховного суду України від 01.01.2012р. «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Оцінюючи надані заявником докази в їх сукупності, суд вважає, що факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, оскільки суд вважає доведеним той факт, що ОСОБА_2 , є батьком заявника, тому повністю задовольняє вимоги заявника про встановлення факту родинних відносин.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 76-81, 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, ПП ВСУ № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , за участі заінтересованої особи: Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ровеньки Луганської області є батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки м. Ровеньки Луганської області.

Повний текст рішення виготовлений 02 березня 2020 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду І.О. Сидоренко