КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції - Ковальчук Л.М.
Номер провадження № 22-ц/824/8282/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником Горовою Оленою Володимирівною , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним та скасування рішення комісії про порушення правил користування електричною енергією, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом мотивуючи його тим,що на підставі договору дарування від 26 вересня 2012 року вона є власником домоволодіння АДРЕСА_1 , а також земельної ділянки, на якій знаходиться вказане домоволодіння.

Позивач вказувала, що 29 вересня 2014 року між нею та ПАТ «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго» в особі Макарівського районного підрозділу ПрАТ «Київобленерго», було укладено договір № 200836643 на користування електричною енергією.

19 травня 2018 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено Акт про порушення № К 039285, в якому зазначено, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушено пункт 6.40 «Правил користування електричною енергією», затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, та пункт 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час складення акта про порушення), а саме: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електроенергія не обліковувалася.

ОСОБА_1 зазначала, що 27 червня 2018 року відбулось засідання комісії відповідача з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, на якому було прийнято рішення про відкладення розгляду цього питання до отримання висновку експертизи, оформлене протоколом №008. Згодом, 28 листопада 2018 року відбулось засідання комісії відповідача з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, оформлене протоколом № 163.

У протоколі від 28 листопада 2018 року № 163 було зазначено про порушення споживачем ОСОБА_1 ПКЕЕ у вигляді втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів та прийнято рішення про нарахування за період з 21 травня 2015 року по 19 травня 2018 року за 1095 днів згідно з пунктом 5 пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ, та за формулою № 3.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Позивач зазначала, що вона не здійснювала жодних дій, направлених на не облікове споживання електричної енергії (зменшення його обсягу), та не порушувала пункти 6.40, 48 ПКЕЕ, та вважає що рішення комісії по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року № 163, та сам Акт від 19 травня 2018 року № К 039285 має бути визнано недійсним.

ОСОБА_1 вказувала, що не погоджується ні з Актом про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, ні з висновком експертизи від 08 жовтня 2018 року № 9176, проведеної на замовлення ПрАТ «Київобленерго», який покладений в основу рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» від 28 листопада 2118 року № 163.

У позовній заяві ОСОБА_1 посилалась також на те, що при знятті та опломбуванні лічильника вона не була присутньою. На неодноразові звернення представника позивача, представниками ПрАТ «Київобленерго» не було надано відеозапису та фото фіксації події вилучення лічильника, з яких можна було б встановити його стан в момент вилучення. Додатково був направлений адвокатський запит за вих. № 10/18 від 06.12.2018 року щодо надання фото та відео матеріалів (дублікат або копію файлів з первинного носія інформації), а також щодо надання інформації щодо пристрою або пристроїв, на які проводились фото та відео фіксація, про яку йдеться в Акті про порушення № К039285 від 19 травня 2018 року. На момент подачі даної позовної заяви, від відповідача не надано фото та відео матеріали (дублікат або копію файлів з первинного носія інформації) та запитувана інформація.

Також позивач вказувала, що ПрАТ «Київобленерго» не надав інформації про осіб, які складали акт про порушення та вилучали лічильник і їх посадові інструкції, які б давали підстави вважати, що складений акт про порушення та дії по вилученню лічильника здійснені уповноваженими на те особами з відповідною кваліфікацією. При цьому у розпорядженні позивача є інформація, встановлена з показів свідка, щодо дій працівників ПрАТ «Київобленерго», з якої вбачається, що працівники у спецодязі з написом Київобленерго неодноразово підходили до місця, де встановлений КТП 720, КЛ 10 КВ. Л-47 «Осиково», 180 кВт, здійснюючи при цьому певні механічні маніпуляції, які саме невідомо. Вказувала, що ці дії даними особами здійснювались декілька разів. Після неодноразового здійснення таких дій протягом кількох годин, вони зняли прилад обліку електричної енергії.

Окрім того, ОСОБА_1 вказувала, що у Акті № К 039285 від 19 травня 2018 року, а саме в пункту 9 про зняття та опломбування лічильника зазначено, що вилучений лише сам прилад обліку без будь-яких інших предметів. Пакет, в який укладений лічильник, не був опломбований пломбою, що передбачено Формою акту, затвердженої постановою НКРЕ № 1338 від 14 жовтня 2010 року. ПрАТ «Київобленерго» передаючи лічильник на експертизу, без відома споживача, та вважає, що ймовірно відповідач сам долучив до нього невідомий пристрій, на підставі якого експертом і було зроблений помилковий висновок про наявність ознак з вручання у прилад обліку електричної енергії.

Такі дії працівників ПрАТ «Київобленерго» дають позивачу підстави вважати про здійснення ними цілеспрямованих дій щодо зазначення неправдивої інформації, як в акті про порушення, так і в акті про зняття лічильника, і як наслідок, неправомірного притягнення споживача до відповідальності.

Позивач зазначала, що не була повідомлена про час, дату та місце проведення експертизи та не мала змоги подати пояснення щодо зазначених вище подій, а висновок комісії ПрАТ «Київобленерго» про доведеність факту порушення відповідачем ПКЕЕ, ПКЕЕН, що полягає в не облікованому споживанні електричної енергії внаслідок втручання в роботу електролічильника, не підтверджено належними доказами, що дає підстави для визнання недійсним та скасування рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року.

Враховуючи вищевикладене, позивач ОСОБА_1 просила визнати недійсним та скасувати рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року № 163, та стягнути судові витрати.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 березня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - Горова О.В. подала апеляційну скаргу, відповідно до якої просила скасувати зазначене рішення районного суду та ухвалити нове судове рішення, яким в повному обсязі задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 ..

Апелянт вказує, що протокол комісії №163 з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року №К 039285 оформлений 28 листопада 2018 року, на підставі недійсного Акта, оскільки акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Враховуючи вказане, апелянт вважає, що судом не враховано вказані положення ПКЕЕ, саме рішення суду не містить обґрунтування щодо не прийняття цих доводів позовної заяви.

Апелянт зазначає, що однією з підстав позову було те, що експертиза та складений висновок за наслідком її проведення від 08 жовтня 20018 року №9176 проведено з порушенням вимог закону, а саме: при зняті та опломбуванні лічильника споживач ОСОБА_1 або її представник не були присутніми, а відповідачем не надано відеозапису та фото фіксації події вилучення лічильника, з яких можна було б встановити його стан в момент вилучення.

Окрім того, апелянт зазначає, що в Акті від 19 травня 2018 року № К039285 про зняття та опломбування лічильника зазначено про вилучення лише самого приладу обліку без будь яких інших предметів, тобто ПрАТ «Київобленерго», передаючи лічильник на експертизу, без відома споживача долучив до нього невідомий пристрій, на підставі якого експертом й було зроблено висновок про наявність ознак втручання у прилад обліку електричної енергії.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі вказує на помилковість висновків суду першої інстанції щодо належності та допустимості такого доказу, як СD-R диску, наданий відповідачем на виконання вимог ухвали від 07 червня 2019 року, на якому міститься відеозапис про виявлення працівниками ПрАТ «Київобленерго» факту порушення ПКЕЕ та складення акта від 19 травня 2018 року №К 039285, оскільки відповідачем надано не дублікат чи копію файлів з первинного носія інформації, адже файли, які містяться на ньому мають різні дати, що дає апелянту підстави вважати, що було надано модифіковану чи змонтовану копію відеозапису, й такий доказ не мав би братись судом першої інстанції до уваги при вирішення спору.

Апелянт вказувала, що судом не було надано належної оцінки висновку експерта від 08 жовтня 2018 року № 9176, суд обмежився лише висновком про його достатність, жодним чином не обґрунтовуючи такої позиції, незважаючи на те, що позивач у справі наводила доводи щодо порушення процедури проведення такої експертизи. Разом з тим, апелянт зазначає, що судом не було роз`яснено право сторін на подання клопотання про проведення повторної експертизи, порушуючи таким чином права позивача, не сприяючи всебічному та повному з`ясуванню фактичних обставин справи.

На адресу апеляційного суду надійшов відзив від представника ПрАТ «Київобленерго» - Коненко О.С. в якому вказує, що Акт від 19 травня 2018 року № К 039285 розглянутий у визначений строк та в порядку, визначеному як ПКЕЕ (Н), що діяли при складанні акту, так і ПРРЕЕ, які діяли на момент розгляду акту.

Відповідач посилається на те, що 19 травня 2018 року було складено Акт № К 039285. 27 червня 2018 року протокольним рішенням №008 за участю представника позивача ОСОБА_3 спірний акт було розглянуто комісією, та у відповідності до положень ПРРЕЕ, що станом на дату засідання вже діяли, а тому строк для розгляду акта у 60 днів відраховується з дати отримання результатів експертного дослідження. Враховуючи висновок експертного дослідження № 9176 від 08 жовтня 2018 року повторне засідання комісії з розгляду такого акту відбулось 28 листопада 2018 року, тобто у строк що передбачений ПРРЕЕ.

Відповідач вказує, що представник позивача ОСОБА_3 був присутній на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПРРЕЕ, що підтверджується довіреністю на представництво, ознайомився з рішенням комісії, про що свідчить його підпис у Протоколі засідання комісії. Представник ОСОБА_1 не надав та не скористався можливістю висловити заперечення щодо проведення експертизи в графі для пояснень споживача, що свідчить про згоду та інформування споживача (його представника) про направлення вилученого пристрою запакованого в сейф-пакет на експертне дослідження. Тому відповідач вважає, що наявний в матеріалах справи висновок експертизи є належним та допустимим доказом виявленого порушення ПКЕЕ, а саме впливу на прилад обліку за допомогою наданого пристрою, який повністю блокував його.

ПрАТ «Київобленерго» вказує, що відео файли, що були надані на СD-R диску на виконання вимог ухвали від 07 червня 2019 року не підлягали монтуванню чи модифікації, та таке твердження є лише припущенням позивача, що не підтверджені та не аргументовані доказами. А відео було скопійовано з первинного носія.

Відповідач у відзиві просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

При апеляційному розгляді справи представник позивача у справі Горова О.В. підтримала, доводи викладені в апеляційній скарзі, та просила її задовольнити, рішення суду скасувати та ухвалити у вказаній справі нове судове рішення про задоволення позову з підстав зазначених в позовній заяві та мотивів, викладених в апеляційній скарзі.

Представник відповідача ПрАТ «Київобленерго» , на час розгляду справи в апеляційному суді підприємство змінило назву на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», ОСОБА_4 заперечила щодо доводів, викладених в апеляційній скарзі, та просила залишити її без задоволення, оскільки обставини на які посилається апелянт не відповідають фактичним обставинам, які були встановлені судом при розгляді справи, а також доказам, наданим сторонами та досліджені судом. Вважає рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального права та з дотримання норм процесуального законодавства, просила залишити його без змін.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників позивача у справі, представника відповідача у справі, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, суд першої інстанції при розгляді вказаної справи встановив, що згідно договору дарування земельної ділянки від 26 вересня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернишем Ю.В., реєстровий № 3242, ОСОБА_1 на праві власності належить земельна ділянка площею 0,1482 га, розташована в с. Осиково, Лишнянська сільська рада Макарівського району, Київська область, цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, за кадастровим номером :02:001:0171 (а.с. 11-13 т.1) .

Згідно договору дарування житлового будинку від 26 вересня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернишем Ю.В., реєстровий № 3240, ОСОБА_1 на праві власності належить нерухоме майно, а саме домоволодіння, яке складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 292,0 кв.м., житловою площею 223,5 кв.м.; сарай літ. «Б», альтанка літ. «В», колонка питна 1, тротуар І-ІІ, огорожа 2, камін IV, яма вигрібна ІІІ, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 14,15 т.1).

Відповідно до умов Договору купівлі-продажу від 20 січня 2013 року ОСОБА_1 придбала у власність б/у електростанцію с. Осиково- КТП 720, КЛ 10 КВ. Л-47 «Осиково», 180 кВт (а.с. 16,17, т.1) .

29 вересня 2014 року між ПрАТ «Київобленерго» та ОСОБА_1 був укладений договір про користування електричною енергією № 200836643 за адресою споживання: АДРЕСА_1 (ТП-720/180 кВА, відповідно до умов якого постачальник зобов`язався надійно постачати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб його електроустановок з дозволеною потужністю 180 кВт гарантійним рівнем надійності, безпеки і якості, споживач зобов`язався сплачувати спожиту ним електричну енергію за тарифами (цінами) встановленими НКРЕКП у строки, передбачені договором (а.с.116-121 т.1)

30 січня 2018 року договір про користування електричною енергією з ОСОБА_1 відповідачем був переукладений.

19 травня 2018 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було здійснено виїзд до домоволодіння ОСОБА_1 з метою перевірки дотримання останньою ПКЕЕ за місце проживання, та в подальшому цього ж дня складено акт про порушення № К 039285, в якому зазначено, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 було порушено пункт 6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, та пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час складення акта про порушення), а саме виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. Цього ж дня працівниками ПрАТ «Київобленерго» у ОСОБА_1 було вилучено лічильник та сторонній пристрій, які упаковані в пакет UA 00108970 (а.с. 122,123 т.1).

27 червня 2018 року відбулося засідання комісії відповідача з розгляду акту про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, яке оформлене протоколом № 008, на якому було прийнято рішення про направлення вилучених речових доказів, які упаковані в пакет UA 00108970 на експертизу (а.с.124 т.1) .

Відповідно до рішення комісії вилучені прилад обліку та пристрій були направлені ПрАТ «Київобленерго» до Незалежного Інституту Судових Експертиз для проведення експертного дослідження.

Згідно висновку судового експерта Незалежного інституту судових експертиз Пампухи Г.Г. за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9173 від 08.10.2018 року було встановлено, що при підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частиною 50 Гц, при розміщенні його робочої частини антени чорного кольору біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2301 АК1 зав. № 0 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електричної енергії на протязі всього періоду впливу (а.с.126-133 т.1) .

28 листопада 2018 року в присутності представника ОСОБА_1 , адвоката Горової О.В. відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285 від 19 травня 2018 року про порушення ПКЕЕ(н), оформлене протоколом № 163.

Відповідно до прийнятих висновків комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, з врахуванням висновку експертного дослідження, було прийнято рішення, щодо нарахування споживачу вартості спричинених постачальнику електричної енергії збитків необхідно здійснити відповідно до п. 5 пп.5.5.5 ПРРЕЕ, п. 3.4 Методики по договірній потужності за період 1095 днів 21 травня 2015 року по 19 травня 2018 року. Сума до нарахування вартості не облікованої електричної енергії становить 1165189,22 грн. (а.с. 134 -136, 189-195 т.1).

Вирішуючи вказаний спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції зазначив, що доводи, на які посилався позивач у своїй позовній заяві, не підтверджені належними та допустимими доказами, та жодним чином не підтверджують протиправну поведінку відповідача. При цьому сам факт складання акту про порушення правил користування електричною енергією та проведення перевірки користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , не доводить протиправних дій відповідача ПрАТ «Київобленерго».

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову відповідає з огляду на наступне.

Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України "Про електроенергетику", ст. 56, 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 , «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 312 від 14 березня 2018 року.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, 29 вересня 2014 року між ПрАТ «Київобленерго», як енергопостачальником, та ОСОБА_1 , як споживачем, був укладений договір про користування електричною енергією № 200836643 за адресою споживання: АДРЕСА_1 . 30 січня 2018 року договір про користування електричною енергією з ОСОБА_1 відповідачем був переукладений. Таким чином між сторонами існують договірні правовідносини, згідно до яких сторони погодили взаємні права та обов`язки.

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії, а також, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією.

Так, відповідно до п. 11 укладеного між сторонами договору про користування електричною енергією ОСОБА_1 , як споживач, зобов`язалася дотримувати вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати збереження приладів обліку, ввідних вимикачів та ящиків обліку, пломб і пломбувальних ниток, встановлених на них; забезпечувати доступ представникам Енергопостачальника та/або Державної інспекції з енергетичного нагляд за режимами споживання електричної енергії, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для зняття показів та обстеження приладу обліку, електроустановок і електропроводки , для проведення заміни, виносу, обслуговування, ремонту, технічної перевірки і позачергової повірки засобів обліку та для виконання припинення постачання електричної енергії.

Відповідно до пункту 37 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - ПКЕЕН) та діяли на час виникнення спірних правовідносин, енергопостачальник має право зокрема: перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Пунктом 12 договору про користування електричною енергією визначено права енергопостачальника, в тому числі перевіряти стан електроустановок, електропроводки, приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та виконувати інші заходи передбачені ПКЕЕН; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними Споживачем під час користування електричною енергією.

Як встановлено судом при розгляді справи, 19 травня 2018 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було здійснено виїзд до домоволодіння ОСОБА_1 з метою перевірки дотримання останньою ПКЕЕ за місце проживання, та в подальшому цього ж дня складено акт про порушення № К 039285, в якому зазначено, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 було порушено пункт 6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, та пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час складення акта про порушення), а саме виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується.

Відповідно до частини другої статті 27 Закону України "Про електроенергетику" порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Частиною 1 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п.4 ч.2 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії", правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

Відповідно до пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до п.6.40 «Правил користування електричною енергією» затверджених Постановою Національна комісія з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 року у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Пунктом 6.41 зазначених «Правил..» визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Згідно пункту 3.3. Методики якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок на спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення) але не більше ніж за три роки.

Колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 законним та обґрунтованим, оскільки із матеріалів справи вбачається, що дії працівників ПрАТ «Київобленерго» щодо перевірки стану споживання позивачкою електричної енергії, та стану засобів обліку електричної енергії та складання акту про порушення правил користування електричної енергією були вчиненні у відповідності до норм ст.. 24 Закону України «Про електроенергетику», ст. 57 Закону України «Про ринок електричної енергії», а також п.11.1 «Правил користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 та п.6.40, п. 6.41 «Правил користування електричною енергією» затверджених Постановою Національна комісія з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 року.

Безпідставними колегія суддів вважає і доводи апеляційної скарги щодо незаконності рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту від 19 травня 2018 року №К039285 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого проколом від 28 листопада 2018 року№163.

Так, із матеріалів справи вбачається, що акт №К039285 про порушення ОСОБА_1 . Правил користування електричною енергією був складений 19 травня 2018 року підчас дії «Правил користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 та «Правил користування електричною енергією» затверджених Постановою Національна комісія з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 року, які втратили чинність 11 червня 2018 року відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14 березня 2018 року про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Первинний розгляд вказаного акту комісією ПрАТ «Київобленерго» відбувся 28 червня 2018 року, що підтверджується протоколом №008, за результатами розгляду якого комісія прийняла рішення направити вилученні у споживача ОСОБА_1 речові докази, упаковані в пакет №UA00108970, до експертної установи для проведення дослідження, та після надходження висновку експертизи повторно запросити споживача та провести засідання комісії. Вказаний розгляд комісії відбувався за участю представника споживача ОСОБА_3 (а.с. 124).

28 листопада 2018 року в присутності представника ОСОБА_1 , адвоката Горової О.В. відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285 від 19 травня 2018 року про порушення ПКЕЕ(н), оформлене протоколом № 163, за результатами якого споживачу ОСОБА_1 було нарахована вартість не обліковано спожитої електричної енергії в розмірі 1165189,22 грн.(а.с.134-136 т.1).

Доводи апелянта щодо порушення строків розгляду відповідачем акту про порушення, колегія суддів вважає безпідставними виходячи з наступного.

Так, на час складення працівниками ПрАТ «Київобленерго» акту про порушення ПКЕЕН, діяли Правил користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 разом із тим, розгляд вказаного акту комісієї ПрАТ «Київобленерго» відбувався за чинності Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14 березня 2018 року про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Відповідно до підпункту 8.2.6 пункту 8.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які набрали чинності з 11.06.2018, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи.

Із листа директора Незалежного інституту судових експертиз Макаренка Л.М. вбачається, що висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження №9176 від 08 жовтня 2018 року надійшов до ПрАТ «Київобленерго» 11 жовтня 2018 року (а.с.125 т.1).

Висновок судового експерта Незалежного інституту судових експертиз Пампухи Г.Г. за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9173 складений 08 жовтня 2018 року. Зазначеним висновок було встановлено, що при підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частиною 50 Гц, при розміщенні його робочої частини антени чорного кольору біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2301 АК1 зав. № 0 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електричної енергії на протязі всього періоду впливу.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 09 лютого 1999 №1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначив, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Зазначений правовий висновок міститься у постанові Верховного суду в складі КГС від 31 жовтня 2019 року у справі № 916/1375/18.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем у справі строки розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією дотримані, оскільки з моменті надходження висновку експертизи - 11 жовтня 2018 року до часу розгляду акту - 28 листопада 2018 року 60-ти денний термін не сплив, оскільки пройшло лише 49 днів. З огляду на викладене, доводи скаржника про порушення відповідачем порядку розгляду акту про порушення №К039285 від 19 травня 2018 року, а саме: не розгляд зазначеного акту протягом 60 календарних днів з дати отримання висновку експертної установи, як того вимагають Правила роздрібного ринку електричної енергії є необґрунтованими

Безпідставними колегія суддів вважає і доводи апелянта про порушення порядку складення акту про порушення Правил користування електричною енергією, оскільки судом першої інстанції встановлено, що вказаний акт був складений відповідальними працівниками енергопостачальника, які уповноваженні вчиняти такі дії, що підтверджується наданими відповідачем копіями посвідчень (а.с. 166-170 т.1).

Необґрунтованими є доводи апелянта про те, що при складанні акту та огляду трансформаторної підстанції працівники відповідача діяли у відсутність споживача та уповноважених нею осіб. Так, із матеріалів справи вбачається, що КТП-720, в якій розташований засіб обліку споживання електричної енергії (лічильник) знаходиться на території земельної ділянки позивачки і саме за її згодою та уповноважених нею осіб, працівники ПрАТ «Київобленерго» отримали доступ до вказаної КТП.

Саме при огляді вказаної КТП працівниками відповідача були виявлені порушення ПКЕЕН, у вигляді втручанні в роботу засобу обліку електричної енергії пристроєм, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, та був приєднаний до джерела змінного струму напругою 220 В та частиною 50 Гц, та розміщений біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2301 АК1 зав. № 0 року, що підтверджується Актом №К039285 від 19 травня 2018 року, та відеозаписами що містяться на CD диску, який долучений до матеріалів справи (а.с. 84). Саме вказаний пристрій разом із лічильником був вилучений працівниками ПрАТ «Київобленерго» та упакований в сейф - пакет №UA00108970, про що зазначено в акті. Саме вказаний сейф-пакет №UA00108970 був направлений на експертизу та був предметом дослідження експерта НІС, що підтверджується висновком за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9173 складений 08 жовтня 2018 року (а.с. 126-133 т.1).

Доводи апелянт про те, що акт про порушення ПКЕЕН був складений у її відсутність не може бути підставою для скасування рішення комісії від 28 листопада 2018 року, оскільки відповідно до Акту №К039285 зазначені дії щодо перевірки засобів обліку та складання акту вчинялися у присутності особи яка назвалася ОСОБА_1 , та яка відмовилася від підпису в акті, про що зроблено відповідний запис у акті (а.с. 123 т.1).

Так, відповідно до п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення» затвердженою Постановою КМУ N 1357 від 26 липня 1999 року визначено, що у відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Зазначене положення «Правил…» працівниками ПрАТ «Київобленерго» дотримано, оскільки зазначений акт підписаний 8 працівниками ПрАТ (а.с. 123 т.1).

Інші доводи апелянта також не спростовують висновку суду першої інстанції та не можуть слугувати підставою для його скасування.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником Горовою Оленою Володимирівною , залишити без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 11 вересня 2020 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв