ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7162/20 Справа № 216/2736/20 Суддя у 1-й інстанції - Бутенко М. В. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
УХВАЛА

15 вересня 2020 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року про повернення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ майна та визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 20 липня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Центрально-міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам ст.356 ЦПК України (відповідач до апеляційної скарги не додав документ, що підтверджує сплату судового збору та не зазначив та заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду з інших підстав).

17 серпня 2020 року на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги, ОСОБА_1 надіслав до суду клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду з інших підстав та про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, ОСОБА_1 посилався на те, що оскаржувану ухвалу він отримав у приміщенні суду першої інстанції 10 липня 2020 року, тоді як поштове повідомлення на аркуші справи 15 свідчить про отримання ним ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 20 травня 2020 року, а оскаржувана ухвала суду була опублікована на веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень лише 19 червня 2020 року.

Згідно з частиною 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Пунктом 2 частини 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до положень частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Дослідивши матеріали справи з питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, вважаю, що він підлягає поновленню як пропущений з поважних причин.

Крім того, ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі ч.ч.1-2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ч.ч.1,3 ст. 136 ЦПК України посилаючись на те, що утримує двох неповнолітніх дітей.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» , враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно зі ст. 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан заявника, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК УКраїни, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з цим, позивачем до клопотання про звільнення від сплати судового збору, не надано доказів на підтвердження обставин неможливості сплатити останнім судового збору, саме на момент подачі апеляційної скарги, тоді як вказані аргументи не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, обґрунтування та доказування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, покладається на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Враховуючи викладене, клопотання про звільнення від сплати судового збору, не підлягає задоволенню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року (зі змінами та доповненнями) ставка судового збору при зверненні фізичної особи із скаргою на ухвалу суду до апеляційного суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому сума судового збору становить 420,40 грн.

Враховуючи вищезазначене, вимоги ухвали Дніпровського апеляційного суду від 20 липня 2020 року про залишення апеляційної скарги без руху в повному обсязі не виконано, оскільки не надано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

За таких обставин, вважаю можливим продовжити строк для усунення недоліку апеляційної скарги, зокрема для надання ОСОБА_1 документа, що підтверджує сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали на ухвалу Центрально-міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліку апеляційної скарги на ухвалу Центрально-міського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 червня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали суду апеляційної інстанції.

У разі не виконання вимог ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.Ю. Петешенкова