Справа № 214/4564/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Науменко Я.О., вирішуючи питання про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Зазначена справа надійшла до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 17.08.2020 відповідно до ухвали від 28.07.2020 судді Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенка О.І. для розгляду за територіальною підсудністю, оскільки, зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 , згідно з відомостями відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовної заяви позивач вказує, що 15.12.2007 року між ним і відповідачем було зареєстровано шлюб, від якого є донка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Шлюбні відносини з відповідачем припинені з березня 2020 року у зв`язку із нетотожністю характерів, різними поглядами на сім`ю, життя та перспективи, неспроможності на компроміси та небажання порозумітись. Збереження шлюбу суперечитиме його інтересам.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивачем не надано доказів сплати судового збору, натомість зазначено у позові про звільнення від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Як вбачається з матеріалів, долучених до позовної заяви, позивач має посвідчення учасника бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналізуючи наведене, положення частини другої статті 22, статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» не застосовуються до вимог, які не стосуються порушення прав заявника, як учасника бойових дій.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 та від 12 лютого 2020 року у справі 545/1149/17.

Предметом спору у даній справі є розірвання шлюбу, що згідно з положеннями частини другої статті 22, статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» не є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено у ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 1 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102грн.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом позивач до позовної заяви повинен був додати документ про сплату судового збору в розмірі по 840 грн. 80 коп. (2102 грн. х 0,4).

З урахуванням викладеного на виконання даної ухвали позивачу запропонувати надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів УК у Тернiв.р.м.Кр.Р/Терн.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38031648

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004025

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Одночасно роз`яснюю, що позивач відповідно до ст. 7 Закону України «Про судовий збір» має право звернутися до суду із клопотанням про повернення судового збору, сплаченого за подання позовної заяви у справі, в якій повернуто позов.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: