Справа № 216/5000/17
провадження 2/216/490/20
17 червня 2020 року місто Кривий Ріг
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого судді Кузнецова Р.О.
секретаря судового засідання Кузь А.Ю.,
заочно розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду у місті Кривому Розі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно,-
Представник позивача ОСОБА_8 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з уточненим позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно, в обґрунтування якого зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік позивача - ОСОБА_9 . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, у вигляді 3/10 частки кам`яного житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Окрім померлого, співвласниками даного житлового будинку, відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, є ОСОБА_2 , частка якої складає 1/5, ОСОБА_3 , частка якої складає 1/6, ОСОБА_4 , частка якого складає 1/9, ОСОБА_5 , частка якої складає 1/9 та ОСОБА_6 , частка якої складає 1/9. Позивач ОСОБА_1 , звернулась до державного нотаріуса Першої Криворізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак, нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки у спірній житловій будівлі була проведена реконструкція, у зв`язку з чим, була змінена загальна та житлова площа будинку, внаслідок чого кому зі співвласників і в яких частках належать споруди визначити не представилось можливим, крім того, не встановлено якими об`єктами користується кожен зі співвласників.
З огляду на зазначене, позивач просить визнати за нею право власності на ту частку майна, яку в свій час успадкував її померлий чоловік - ОСОБА_9 , а саме, на 3/10 частки кам`яного житлового будинку А-1, загальною площею 164,2 кв.м., житловою площею 88,8 кв.м., саманного обкладеною цеглою житлового будинку Б-1, загальною площею 78,0 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., з господарчими та побутовими будівлями: огорожа 1,2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, відповідно до вимог ЦПК України, позивач надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує та наполягає на задоволенні, не заперечує щодо заочного розгляду справи.
Відповідачі належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки не повідомили, відзиву та заперечень проти позову не надали. Будь-яких заяв та клопотань зі сторони відповідачів до суду не надходило.
У зв`язку з цим, зі згоди позивача, судом ухвалено здійснювати заочний розгляд справи без участі відповідачів відповідно до вимог ст.ст. 279-281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що на підставі свідоцтва про право на спадщину ВКЕ №930516 від 12.03.2008, виданого Першою криворізькою державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за №2-373, ОСОБА_9 на праві приватної спільної часткової власності належало 3/10 частки кам`яного житлового будинку А-1, загальною площею 164,2 кв.м., житловою площею 88,8 кв.м., саманного обкладеною цеглою житлового будинку Б-1, загальною площею 78,0 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., з господарчими та побутовими будівлями: огорожа 1, 2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 10-11).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 02.03.2015.
Зі спадкової справи заведеної Першою криворізькою державною нотаріальною конторою убачається, що після смерті ОСОБА_9 із заявою про прийняття спадщини звернулася його жінка, ОСОБА_1 . Іншим спадкоємцем є ОСОБА_7 , яка заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавала.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.04.2017 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки з наданих спадкоємцем документів та інформації, яка міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, неможливо визначити частки належні співвласникам та не встановлено якими об`єктами користується кожен співвласник.
Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Нормою статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкоємця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Таким чином, враховуючи вище оговорені обставини, в контексті наведених норм законодавства, яке регулює вказані правовідносини, суд вважає вимоги позивача в повній мірі доведеними належними та допустимими доказами, а тому позов підлягає задоволенню.
На підставі вищенаведеного, керуючись статтями 1216, 1218, 1261, 1267 ЦК України, ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 258-259, 263-265, 268, 279-281 ЦПК України суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно,- задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) право власності на 3/10 частки кам`яного житлового будинку А-1, загальною площею 164,2 кв.м., житловою площею 88,8 кв.м., саманного обкладеною цеглою житлового будинку Б-1, загальною площею 78,0 кв.м., житловою площею 43,3 кв.м., з господарчими та побутовими будівлями: огорожа 1,2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення надруковане суддею в одному примірнику.

Суддя Р.О.Кузнецов