Справа №705/810/20
6/705/36/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року місто Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Корман О.В.. вивчивши матеріали подання державного виконавця Уманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області Кокот Н.В. про вирішення питання щодо зняття арешту з майна,

В С ТА Н О В И В :

21 травня 2019 року до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшло подання державного виконавця Уманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області Кокот Н.В., в якому вона просить вирішити питання щодо зняття арешту з майна, а саме: з Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , для переоформлення документів переможцем торгів ОСОБА_2 .

У поданні зазначає, що на виконанні у відділі ДВС перебуває виконавче провадження згідно виконавчого листа №705/817/13-к 1-кп/705/55/13, виданого Уманським міськрайонним судом Черкаської області від 21.01.2014 року про стягнення солідарно з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальної та моральної шкоди на загальну суму 101412,12 грн. Згідно акту опису та арешту майна боржника від 20.04.2017 року описано та арештовано Ѕ частину будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності з метою його реалізації. 20.02.2018 року ДП «СЕТАМ» проведена реалізація арештованого майна через систему електронних торгів. Переможцем торгів став ОСОБА_2 . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно заступником начальника СВ Уманського МВ Прилуцьким В.С. на підставі постанови б/н виданої 16.07.2012 року накладено арешт на Ѕ будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 .

Подання внесене з посиланням на ст.18, ст.59 Закону України «Про виконавче провадження».

12 листопада 2019 року Уманським міськрайонний судом Черкаської області була винесена ухвала, якою відмовлено в задоволенні подання державного виконавця. Подання було розглянуто згідно з положеннями статей 537-539 КПК України.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 6 лютого 2020 року скасовано ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12.11.2019 року, а справа направлена в суд першої інстанції для вирішення подання в порядку цивільного судочинства.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2020 року подання передано для розгляду судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Корману О.В.

Суддя, вивчивши матеріали подання, прийшов до висновку, що воно підлягає поверненню його ініціатору, так як нормами ЦПК України та положеннями Закону України «Про виконавче провадження» не передбачено право державного виконавця звертатися до суду з поданням про зняття арешту з майна, який був накладений під час досудового розслідування за нормами КПК України 1960 року.

Стаття 59 Закону України «Про виконавче провадження» на яку посилається у поданні державний виконавець, визначає, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Велика Палата Верховного Суду висловила правову позицію у постанові від 08.11.2019 року у справі №450/1411/16, в якій зазначила, що згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. У справі, яка переглядається, суди встановили, що арешт на спірне майно було накладено у кримінальній справі, у якій, зокрема позивач та третя особа, не є сторонами кримінального провадження. Арешт на спірну земельну ділянку було накладено органом досудового слідства під час процесу досудового слідства у вказаній кримінальній справі на підставі положень КПК України 1960 року. Отже, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про розгляд зазначеної справи в порядку цивільного судочинства.

Тобто, якщо арешт на майно було накладено під час досудового слідства на підставі положень КПК України 1960 року, проте право на таке майно, як у даному випадку, набула інша особа, така особа, яка набула право на майно, повинна звертатися до суду в порядку цивільного судочинства, проте в позовному провадженні.

Враховуючи те, що нормами ЦПК України та Закону України «Про виконавче провадження» не передбачено право звернення державного виконавця до суду з поданням про зняття арешту майна, накладеного під час досудового слідства згідно норм КПК України 1960 року, і, відповідно, нормами ЦПК України не передбачено порядку розгляду таких подань державного виконавця, а також враховуючи, що спір з приводу зняття арешту з майна в даному випадку підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства виключно за правилами позовного провадження, суддя приходить до висновку, що подання державного виконавця підлягає поверненню його ініціатору як таке, що не передбачене законодавством і взагалі не може бути предметом розгляду судом по суті.

На підставі викладеного, суддя,

У Х В А Л И В :

Повернути державному виконавцю Уманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області Кокот Н.В. подання про вирішення питання щодо зняття арешту з майна.

Копію ухвали направити державному виконавцю Уманського міського відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Черкаській області Кокот Н.В.для відому.

Подання разом з доданими до нього матеріалами повернути державному виконавцю після закінчення строку на апеляційне оскарження ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подання через Уманський міськрайонний суд Черкаської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В.Корман