Провадження №2/369/4367/20
УХВАЛА

про залишення без руху

01.09.2020 м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Києво-Святошинської тепломережі» Київської обласної ради про стягнення середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

26 серпня 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до Комунального підприємства «Києво-Святошинської тепломережі» Київської обласної ради про стягнення середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі.

Розглянувши матеріали позовної заяви вважаю,що вона не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог ОСОБА_1 ставиться питання про стягнення з Комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року у розмірі 40 299,18 грн. поновлення на роботі

Відповідно до ч. 4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст.5 Закону України«Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються, зокрема, позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд, стягнути середній заробіток за час затримки повного розрахунку при звільненні.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, що обґрунтовується наступним.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до ст.117 КЗпП вбачається, що середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні працівника проводиться не у зв`язку із виконуваною працівником роботою, а навпаки, у зв`язку із звільненням працівника та непроведенням з працівником належного розрахунку після припинення трудових відносин. Тобто, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні є різновидом відповідальності власника перед працівником за порушення своїх зобов`язань з виплати заробітної плати і не входить до структури заробітної плати.

Таким чином, підстави для звільнення від сплати судового збору щодо вимоги про стягнення середнього заробітку відсутні.

Проте зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що ним пред`явлена позовна вимога майнового характеру, а саме стягнення з Комунального підприємства «Києво-Святошинська тепломережа» Київської обласної ради середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі, за яку передбачається сплата судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір".

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

Законом України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", який набрав чинності з 1 вересня 2015 року, скорочено перелік суб`єктів, які звільняються від оплати судового збору.

Так, згідно із п.1 ч.1ст.5Закону України"Просудовий збір" у редакції, чинній до 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільнялись позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 1 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена.

Так, за п.1 ч.1 ст.5Закону України"Просудовий збір" у редакції, яка діє з 1 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 1 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях справ:про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30 січня 2019 року у справі № 12-301гс18 вказала, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем, крім іншого, заявлено позовну вимогу майнового характеру - про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за яку законом передбачається сплата судового збору.

Позивачем не надано інших доказів на підтвердження того, що вона звільнена від сплати судового збору.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі наведеного, вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі оплачується судовим збором.

Таким чином, відповідно до вимог Закону України „Про судовий збір від 08 липня 2011 року № 3674-VI зі змінами, позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Так, згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Враховуючи вищевикладене позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі.

Виходячи з положень ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Києво-Святошинської тепломережі» Київської обласної ради про стягнення середнього заробітку за час затримки у період з 30 березня 2020 року по 26 серпня 2020 року поновлення на роботі - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Я. Волчко