ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/5399/19 Номер провадження 22-ц/814/691/20Головуючий у 1-й інстанції Яковенко Н. Л. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
У Х В А Л А

28 лютого 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі судді-доповідача: Абрамова П.С., суддів: Бондаревської С.М., Чумак О.В, вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Полтави від 16 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, з участю третіх осіб: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , виконавчий комітет Полтавської міської ради, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 16 грудня 2019 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - відмовлено.

Позивач ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 оскаржила рішення суду в апеляційному порядку.

При зверненні з апеляційною скаргою, представник позивача ОСОБА_2 заявила клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, вмотивовуючи його майновим станом позивача, яка є пенсіонером, а також суб`єктом права на безоплатну вторинну правову допомогу за критерієм низького рівня доходу.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 30 січня 2020 року вирішено дане питання та відмовлено у задоволенні клопотання з наступних підстав.

Однією з основних засад судочинства, визначеною п. 8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, установлених законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

У підтвердження підстав звільнення позивача від сплати судового збору її представник надала довідку про доходи (а.с. 93) за період з липня 2019 року по грудень 2019 року. Згідно даних, що містяться у довідці сума пенсії ОСОБА_1 за цей період склала 12368 гривень 10 копійок.

Також в матеріалах справи міститься довідка про доходи ОСОБА_1 у період з січня 2019 року по червнень 2019 року (а.с. 19), згідно якої вбачається, що сума пенсії позивача у цей період склала 12168 гривень 10 копійок.

Сумарний дохід ОСОБА_1 за 2019 рік склав - 24536 гривень 20 копійок.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, якщо розмір судового збору перевищую 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за передній календарний рік.

З матеріалів справи вбачається, що розмір судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі становить 1152 гривні 60 копійок. П`ять відсотків від доходу апелянта становлять 1226 гривень 81 копійку. Таким чином, сума судового збору не перевищує 5-ти відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 ..

Інші підстави для звільнення позивача від сплати судового збору також відсутні.

З урахуванням викладеного, апелянту слід було сплатити судовий збір в розмірі 1152 гривні 60 копійок, у підтвердження сплати судового збору - надати оригінал квитанції до апеляційного суду.

Копія ухвали апеляційного суду від 30 січня 2020 рокуотримана ОСОБА_1 , а також її представником ОСОБА_2 05 лютого 2020 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення..

Недоліки апеляційної скарги не були усунені апелянтом. З урахуванням вищевикладених обставин, апеляційний суд приходить до висновку про визнання апеляційної скарги неподаною та повернення апелянту.

При цьому апеляційний суд керується вимогами ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини, згідно якої кожен має право на доступ до суду.

В рішеннях Європейського Суду з прав людини висловлена позиція, що держава вправі висувати свої вимоги щодо доступу до суду апеляційної інстанції (Толстой-Милославський проти Сполученого Королівства), 13 липня 1995, Серії A № 316-B).

Рішення суду щодо виконання вимог закону не є перекоджанням у доступі до правосуддя.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 44, 183, 185, 357 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Полтави від 16 грудня 2019 року - визнати неподаною та повернути апелянту.

Роз`яснити апелянту, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її прийняття, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

Головуючий суддя : П.С. Абрамов

Суддя: С.М. Бондаревська

О.В. Чумак