Ухвала

15 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 753/14770/18

провадження № 22-ц/824/10532/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 травня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Урядовий контактний Центр» про визнання недійсним скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 29 травня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з указаним рішенням, 20 липня 2020 року позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 липня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк до 21 серпня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Відповідно до супровідного листа Київського апеляційного суду від 22 липня 2020 року на поштову адресу апелянта ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 направлялася копія вищевказаної ухвали для виконання.

Як убачається з матеріалів справи, копія ухвали Київського апеляційного суду від 21 липня 2020 року отримана ОСОБА_2 25 липня 2020 року та ОСОБА_1 05 серпня 2020 року (т. 3 а.с. 79).

Разом з тим, станом на 15 вересня 2020 року не виконано вимоги, зазначені в ухвалі, та не надіслано на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на визначену судом суму.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законом, а саме частиною 1 статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgement of ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25 березня 1999 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Виходячи зі змісту частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Таким чином, за обставин, коли апелянтом у встановлений судом строк станом на 15 вересня 2020 року не усунуто недоліки апеляційної скарги, апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 29 травня 2020 року - вважати неподаною та повернути.

Ухвала набирає законної сили з часу її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя В.А. Кравець