Справа № 534/1268/20
Провадження № 2/534/748/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 вересня 2020 року м. Горішні Плавні

Суддя Комсомольського міського суду Полтавської області Солоха О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , яка звернулась в інтересах себе та свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, виділення часток, визначення порядку користування житлом та вселення,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернулась із вищевказаним позовом, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , житловою площею 28,9м?, загальною площею 55,9 м?.

Вселити ОСОБА_1 та неповнолітнього ОСОБА_2 , 2009р.н., в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити наступний порядок користування та розпорядження зазначеною квартирою: виділити в користування ОСОБА_1 та неповнолітньому ОСОБА_2 , приміщення №3 (зала)площею 17,2м? та лоджію площею 2,4м?.

Виділити в користування ОСОБА_3 приміщення №2 (спальня) площею 11,7м? та балкон площею 0,9м?; коридори площею 12,9м?, приміщення №4 (кухню) площею 7,2 м?, приміщення № 5 (вбиральня) площею 1,00 м?, приміщення № 6 (ванна кімната) площею 2,6 м? залишити в спільному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в сумі 2 920 грн 55 коп.

Дослідивши позовну заяву разом із доданими до неї документами, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

У відповідності до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Позивачем у вступній частині позовної заяви зазначено ціну позову в сумі 207 795 грн.

Суддя зазначає, що в доданих до позовної заяви документах відсутній висновок експерта щодо встановлення вартості спірного майна на час звернення до суду із позовом, тому посилання позивачів щодо визначення ними ціни позову є необґрунтованими.

Натомість у відповідності до п.16 Постанови Пленуму ВСС України від 17.10.2014 року №10 розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

За змістом вимог ч.2 ст.176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна розмір судового збору попередньо визначає суд.

Суддя враховує, що позивач просить визнати право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , що у відсотковому співвідношенні становить 50%.

Разом з тим, суддя зазначає, що ціна майна, визначена позивачем у позовній заяві, заявлена на суму 207 975 грн та зазначена у договорі купівлі-продажу від 05.06.2009 у суму 14 497 грн.

Проте за даними з web-сайту ОЛХ середня ринкова вартість спірної квартири на день звернення до суду (08.09.2020) становить 530 000 грн., а 50% відсотків від зазначеної суми дорівнює сумі у розмірі 265 000 грн.

Отже, з урахуванням вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за майновими вимогами у даному позові становить 2 650 грн.

Згідно із ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається із прохальної частини позову, позивачі ставлять дві вимоги немайнового характеру, зокрема: вселити ОСОБА_1 та неповнолітнього ОСОБА_2 , 2009р.н., в квартиру та встановити порядок користування та розпорядження зазначеною квартирою, тому за кожну з яких необхідно сплатити судовий збір.

Проте при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи сплачену суму судового збору в розмірі 2 920 грн 56 коп., позивачам необхідно додатково надати суду оригінали платіжних документів, що підтверджують сплату нею судового збору в розмірі 1 411 грн 05 коп.

Даний розрахунок судового збору, який підлягає до сплати позивачем, проведено наступним чином: 4 331 грн 60 коп. (судовий збір, який необхідно було сплатити позивачеві, що складається з сум 2 650 грн + 840 грн 80 коп. + 840 грн 80 коп.) - 2 920 грн 56 коп. (судовий збір, що сплачено позивачем) = 1 444 грн 05 коп. ( судовий збір, що необхідно доплатити позивачеві)

Інформацію про розрахунковий рахунок щодо зарахування судового збору позивач може отримати в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України https://kom.pl.court.gov.ua/sud1612/gromadyanam/tax/.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.177 ЦПК України, у відповідності до ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка звернулась в інтересах себе та свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, виділення часток, визначення порядку користування житлом та вселення залишити без руху.

Позивачам необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату ними судового збору в сумі 1 411 грн. 05 коп.

Надати позивачам десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який починає свій перебіг з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Відповідно до п. 3 розділ ХII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

В разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Солоха