Справа № 466/9677/19
У Х В А Л А

02 березня 2020 року Шевченківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Зими І.Є.

при секретарі Назаркевич Ю.В.,

з участю представника позивача Лозинської О.А ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку загального провадження цивільну справу за позовом Львівського міського комунального підприємтсва «Львівтеплоенерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води та зустрічним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Львівського міського комунального підприємтсва «Львівтеплоенерго» про зобов`язання до вчинення дій ,-

в с т а н о в и в :

22.11.19 р. ЛМКП «Львівтеплоенерго» звернулось до суду з вищевказаним позовом. Зокрема, позивач просив суд ухвалити рішення, яким стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за послуги з централізованого опалення за період з 01.12.2015р. по 31.01.2018р. в розмірі 11 288,91 грн., інфляційні витрати в розмірі 1 154,42 грн. та 3% річних в розмірі 272,18 грн., а всього 12 715,51 грн. та 1921 грн. судового збору.

В підготовчому засіданні , що відбулось 07.02.2020 року, протокольною ухвало суду до спільного розгляду було прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Львівського міського комунального підприємтсва «Львівтеплоенерго» , в якому позивачі просять зобов`язати відповідача надати правовстановлюючі документи, що стверджують правосуб`єктність юридичної особи, яка вимагає сплатити кошти за надання послуг.

02.03.2020 року на електронну адресу суду поступила заява від ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про збільшення позовних вимог по зустрічному позову, до якої долучено копію рішення Конституційного Суду України від 13 червня номер 5р2019. Згідно вказаної заяви позивачі просять постановити рішення, яким крім раніше заявленої вимоги , визнати тарифи на централізоване опалення та гаряче водопостачання незаконними; визнати розрахунки за централізоване опалення та гаряче водопостачання ЛМКП « Львівтеплоенерго» неправомірними та незаконними ; припинити нарахування відповідачем за централізоване опалення та гаряче водопостачання за незаконними тарифами ; зобов`язати відповідача надати пакет документів щодо легітимності господарської діяльності ; визнати довідку про склад сім`ї, в незаконний спосіб сформованою ЛМКП « Львівтеплоенерго» незаконною та фіктивною. При цьому суду не надано доказів того, що копія вказаної заяви з додатками була скерована відповідачу.

В підготовчому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що дійсно копію заяви про збільшення позовних вимог позивачі не скеровували відповідачу. Ними подано два примірники такої заяви суду і вона вважає, що саме суд повинен скерувати копію заяви з додатками стороні.

Заслухавши думку учасників процесу з приводу вирішення питання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Із змісту поданої заяви, вбачається, що фактично позивачами за зустрічним позовом змінені і підстава і предмет вимог. Змінюючи одночасно предмет і підставу, позивачі за зустрічним позовом фактично мали б оформити новий позов, який повинен вже розглядатись в іншому провадженні.

Відтак, у суду відсутні підстави вважати заявлені позивачами за зустрічним позовом позовні вимоги такими, що заявлені в розрізі збільшення позовних вимог.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України , суд -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана 02 березня 2020 року ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Суддя: І. Є. Зима