№ провадження 2/646/1434/2020
Справа № 646/2605/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.20 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Теслікової І.І.,

при секретарі Бєлівцової О.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округа Ніколенко Андрій Сергійович, про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вказана цивільна справа.

В матеріалах справи міститься клопотання позивача про витребування доказів, а саме оригінали медичних карток та іншої медичної документації щодо стану здоров`я та наявності хвороб, в тому числі стосовно зору, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та мешкала за адресою АДРЕСА_1 , з наступних медичних закладів: КНП «Міська клінічна лікарня № 14 імені проф.Л.Л.Гіршмана» ХМР, КНП «Центр первинної медичної допомоги № 1 Харківського району» Харківської районної ради, Харківської клінічної лікарні на залізничному транспорті № 2 Філії «Центр охорони здоров`я» АТ «Укрзалізниця».

Крім того, при зверненні до суду з вищевказаною позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про виклик свідків, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Також позивачем подано клопотання про призначення у справі комплексної судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставити наступні запитання: Яка гострота зору ОСОБА_4 на момент підписання заповіту від 01 вересня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Ніколенко А С., якими хворобами страждала ОСОБА_4 на час підписання зазначеного вище заповіту, чи могла ОСОБА_4 з існуючими у неї хворобами прочитати текст з розміром шрифту на заповіті від 01.09.2011 року.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача підтримав подані клопотання та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій заперечував проти задоволення клопотання про призначення експертизи та покладався на розсуд суду при вирішенні питання про виклик свідків, судове засідання просив проводити за його відсутності.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи в межах поданих клопотань, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне допитати в судовому засіданні заявлених свідків.

Що стосується клопотання про витребування доказів, то слід зазначити наступне.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно до п.2 ч.2 ст. 84 ЦПК України, у клопотання повинно бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Відповідно п.5 ч.4 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Змістом позовних вимог є оскарження заповіту з підстав того, що заповідач, з урахуванням стану здоров`я та віку, не могла прочитати заповіт перед його підписанням.

При цьому, в матеріалах справи міститься виписка із карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 5551, видана Харківською клінічною лікарнею на залізничному транспорті № 2 Філії «Центр охорони здоров`я» АТ «Укрзалізниця» та відповідь КНП «Міська клінічна лікарня № 14 імені проф.Л.Л.Гіршмана» ХМР з інформацією щодо діагнозу ОСОБА_4 .

Таким чином, з урахуванням предмету спору та документів, що міститься у справі, клопотання позивача про витребуванням доказів є необґрунтованим, а саме в частині того, яке доказове значення мають зазначенні у клопотанні документи.

Що стосується витребування інформації з КНП «Центр первинної медичної допомоги № 1 Харківського району» Харківської районної ради, то суду не було надано докази, що зазначенні у клопотанні медичні документи наявні у вказаному закладі охорони здоров`я.

Отже суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про витребування доказів.

Що стосується клопотання про призначення у справі експертизи, то слід зазначити наступне.

Як зазначено судом вище, предметом вказаного позову є визнання недійсним заповіту від імені ОСОБА_4 на ім`я ОСОБА_3 , посвідченого 01.09.2011 року приватним нотаріусом ХМНО Ніколенко А.С. з підстав відсутності у заповідача можливості ознайомитись із текстом заповіту у зв`язку із станом здоров`я, зокрема зору.

Згідно із ч.3 ст. 12, ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються в тому числі і висновками експертів.

Відповідно до вимогч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною третьою статті 203 Цивільного кодексу України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Відповідно до статті 229 Цивільного кодексу України якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.

Угоди, укладені під впливом помилки, є такими, що укладені з пороком волі. Порок волі в даних угодах характеризується тим, що він не є умисним, і виникає не в силу зовнішнього впливу чи впливу певних осіб, а виникає внаслідок помилок самої особи.

Воля суб`єкта при укладенні угоди відповідає його волевиявленню, проте формування такої волі відбувається внаслідок неправильного уявлення про обставини, які мають істотне значення для сторони, що укладає угоду.

Отже, помилка це неправильне сприйняття особою фактичних обставин правочину, що вплинуло на її волевиявлення під час укладення договору, за відсутності якого можливо було б вважати, що правочин не був би вчинений.

Під природою правочину слід вважати юридичну природу тієї чи іншої угоди, тобто характеристики, які вирізняють один вид договору від іншого.

З наданої суду копії заповіту вбачається, що він не лише був підписаний заповідачем ОСОБА_4 , але нею також було власноручно зазначено у ньому текст наступного змісту « цей заповіт прочитаний мною вголос та підписаний власноноручно ОСОБА_4 »

Згідно ст.1257 ЦК України, за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

З урахуванням вищевикладеного та враховуючи надану суду медичну документацію, фактичні обставини, які мають значення для справи та зміст спірних правовідносин, суд вважає, що призначення комплексної судово-медичної експертизи у даній справі є недоцільним.

Інших клопотань в підготовчому судовому засіданні сторонами не заявлено.

Відповідно до ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Згідно п. 15 ч.2 вказаної статті, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В підготовчому судовому засіданні встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає, клопотань про залучення до участі у справі відповідачів, третіх осіб до суду не надійшло. Підстав для відкладення підготовчого судового засідання немає.

В зв`язку з викладеним, суд вважає можливим закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Керуючись ст.ст. 196-200, 259, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округа Ніколенко Андрій Сергійович, про визнання заповіту недійсним до судового розгляду на 11 год. 00 хвилин 07.10.2020 року.

Задовольнити клопотання позивача.

Допитати в судовому засіданні в якості свідків наступних осіб:

ОСОБА_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_8 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

У задоволенні клопотання позивача про призначення комплексної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.І.Теслікова