Справа № 296/598/18
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"10" вересня 2020 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Сингаївського О.П.,

за участі секретаря судового засідання Туровської К.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» про визнання незаконним та скасування рішення від 11 жовтня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:

З 22 січня 2018 року у провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за вказаною позовною заявою. За весь час розгляду справи, позивач у судове засідання не з`явився і не надіслав заяви про розгляд справи за його відсутності.

07 квітня 2019 року, 08 жовтня 2019 року, 21 квітня 2020 року, 07 вересня 2020 року і 10 вересня 2020 року від його представника до суду надходили заяви про перенесення судового засідання у справі, двічі у зв`язку з його участю в розгляді іншої судової справи. Іншими разами, у зв`язку із введенням в Україні карантинних заходів протидії поширенню захворювання короновірусної хвороби та з його перебуванням у відпустці (а.с.67-68, 79-81, 100, 108-109, 111-112).

Як вбачається з матеріалів справи, станом на 10 вересня 2010 року представником позивача не надано суду доказів на підтвердження поважних причин неявки у судове засідання в справі.

Крім того, в матеріалах справи міститься запит Полонського районного суду Хмельницької області від 21 квітня 2020 року (а.с.103), з якого вбачається, що 21 квітня 2020 року представником ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в канцелярію Полонського районного суду Хмельницької області було надано клопотання про відкладення розгляду справи про адміністративне правопорушення, де він приймає участь як адвокат Соболєва Д.С., у зв`язку з його перебування в цивільному процесі у Корольовському районному суді м. Житомира, куди він також не з`явився.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» № 11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено, позивач та його представник в судове засідання не з`явились і їх неявка має ознаки повторності, доказів щодо поважності причин неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходили.

За нормою ч.5 ст.223; п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За викладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання та відсутністю заяви про розгляд справи за його відсутності, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію позивача з приводу заявлених позовних вимог на час розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст.44, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» про визнання незаконним та скасування рішення від 11 жовтня 2017 року - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Житомирському апеляційному суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. П. Сингаївський