РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2020 року

м. Рівне

Справа № 559/1654/19

Провадження № 22-ц/4815/966/20

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Ковальчук Н. М.

суддів: Гордійчук С. О., Хилевича С. В.,

секретар судового засідання Ковальчук Л. В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Дочірнє підприємство «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії

«Нафтогаз України»

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скарг у Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» на рішення Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 15 червня 2020 року у складі судді Ральця Р. В., ухвалене в м. Дубно Рівненської області о 15 годині 28 хвилин, повний текст рішення складено 22 червня 2020 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України» про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що він працює на посаді начальника АГНКС м. Рівне, АГНКС м. Дубно та АГНКС м. Луцьк. Наказом директора ДП «Укравтогаз» ОСОБА_2 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за ст.ст. 139, 147-149 КЗпП України за неналежне виконання посадових обов`язків, а саме: за недостатній рівень контролю за дотриманням підпорядкованим персоналом на АГНКС вимог чинного законодавства та розпорядчих документів щодо організації виробничого процесу, ведення касових операцій, організацією розрахунків зі споживачами природного газу. Вважає наказ незаконним та таким що винесений з порушеннями норм КЗпП України, оскільки він не вчиняв дисциплінарного проступку та належним чином і в повному обсязі виконував всі свої посадові обов`язки. Зазначає, що на виконання наказу директора ДП «УКРАВТОГАЗ» №180 від 28.03.2019 року на АГНКС м. Дубно та АГНКС м. Луцьк проводився моніторинг роботи і перевірка параметрів роботи технологічного обладнання комісією ДП «УКРАВТОГАЗ». 01 квітня 2019 року майстром АГНКС м. Луцьк ОСОБА_3 при перегляді книги РРО та звірки з журналом системи управління колонками КЗМ-200 «SIZАМ» було виявлено розбіжність форми оплати. Після виявленої невідповідності між зазначеними формами розрахунку майстром було подано доповідну записку директору ДП «УКРАВТОГАЗ» ОСОБА_2 .. 02.04.2019 року майстром АГНКС м. Дубно ОСОБА_4 при перегляді книги РРО та звірки з журналом системи управління колонками КЗМ-200 «SIZАМ» було виявлено розбіжність форми оплати.

Після виявленої невідповідності між зазначеними формами розрахунку, майстром було подано доповідну записку директору ДП «УКРАВТОГАЗ» ОСОБА_2 .. Після проведеної перевірки комісією ДП «Укравтогаз» було складено Акти від 04.04.2019 та 05.04.2019 року, де зазначено факт розбіжностей показників оплати за відпущений природній газ. Відтак, 06.05.2019 року його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Вважає, що будь-які дані, що свідчили б про порушення ним обов`язків працівника, визначених ст. 139 КЗпП України відсутні, а застосування стягнення у вигляді догани застосоване не на підставах та не у відповідності до вимог трудового законодавства. Характерною ознакою дисциплінарного проступку є наявність умислу, який відсутній у його випадку. 31.03.2019 року на АГНКС у м. Луцьк він був відсутній у зв`язку з виконанням своїх трудових обов`язків на АГНКС м. Рівне та 01.04.2019 року на АГНКС в м. Дубно, у зв`язку з перебуванням на вихідному. Контроль за проведенням розрахунку мала нести особа, яка призначена відповідальною за відсутності начальника АГНКС. В свою чергу, навіть у присутності відповідальної особи чи начальника, підлегла особа яка здійснювала розрахунок за відпущений газ, ніяким чином не могла б вплинути на відсутність коштів на банківській картці клієнта або навпаки. Наявні обставини не залежали ні від підлеглого, ні від начальника АГНКС. Вважає, що в його діях відсутній склад протиправного винного діяння, яке визнається дисциплінарним проступком, адже невідповідність у формі оплати була наслідком незалежних від його обставин і не призвела до настання суспільно-небезпечних наслідків чи матеріальної шкоди, а, отже, і виключає його вину.

Рішенням Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 15 червня 2020 року вказаний позов задоволено Визнано незаконним та скасовано наказ №333 від 06 травня 2019 року про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани відносно ОСОБА_1 . Стягнуто з Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» на користь ОСОБА_1 768 гривень 40 копійок на повернення сплаченого судового збору.

Рішення суду першої інстанції вмотивоване передбаченим главою Х КЗпП України, яка передбачає порядок і підстави застосування дисциплінарних стягнень та обґрунтоване тим, що дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено відповідачем із порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку. Судом враховано, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани відбулося без законної підстави, оскільки в наказі відсутні відомості про конкретизацію винних дій особи, яка притягується до відповідальності із посиланням на нормативні акти та об`єктивний склад правопорушення, підпис позивача про ознайомлення із наказом відсутній, а тому заявлені вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу № 333 від 06.05.2019 «Про дисциплінарне стягнення» знайшли своє повне підтвердження, є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають до задоволення.

Вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним, необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права, за невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи, Дочірнє підприємство «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» оскаржив його в апеляційному порядку. В поданій апеляційній скарзі пояснює, що позивач ОСОБА_1 є працівником ДП «Укравтогаз» НАК «Нафтогаз України», обіймаючи посаду начальника АГНКС м. Рівне, АГНКС м. Луцьк та АГНКС м. Дубно. Доводить, що підприємство мало усі передбачені законом підстави для застосування до позивача заходів дисциплінарного характеру. Вказує, що актами перевірки від 05.04.2019р., проведеної у м. Рівне, від 05.04.2019р., проведеної у м. Дубно, від 04.04.2019р. у м. Луцьку встановлено розбіжність між звітом та даними реалізації на комп`ютерах оператора АГНКС в програмі обліку реалізації та залишків продукції, що є порушенням Порядку ведення касових операцій ДП «Укравтогаз», призводить до викривлення бухгалтерського обліку та тягне за собою накладення на підприємство штрафних санкцій контролюючими органами. Додає, що на АГНКС у м. Луцьк виявлено відсутність фіксації у журналі приймання-передачі зміни тиску залишку природнього газу в акумуляторах. Зазначає, що за результатами перевірки складено службову записку з детальним описом порушень, а винним робітникам особам винесено догану. Вважає, що оскільки позивачем не було повідомлено керівництву про наявність перешкод у здійсненні своїх повноважень, які могли б вплинути на якість довіреної йому роботи, то він повинен нести дисциплінарну відповідальність за неналежне виконання своїх обов`язків. Зазначає, що бездіяльність позивача та неналежне виконання трудових обов`язків полягає у недостатньому рівні контролю за дотриманням персоналом на АГНКС м. Рівне, АГНКС м.Луцьк, АГНКС м.Дубно вимог чинного законодавства та розпорядчих документів щодо організації виробничого процесу, ведення касових операцій, організацію розрахунків зі споживачами природнього газу, а вина його виявляється у формі непрямого умислу, адже позивач усвідомлював усі наслідки відсутності контролю, передбачав небезпечні наслідки та свідомо допускав їх настання. Зауважує, що позивачем не наведено поважних причин чи обставин, які б виключали його вину. Вказує, що відповідно до ч. 1 ст. 151 КЗпП України, якщо протягом року з дня накладення дисциплінарного стягнення працівника не буде піддано новому дисциплінарному стягненню, то він вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення, та пояснює, що наказ про оголошення догани мав місце 06.05.2019 року станом на день ухвалення оскаржуваного судового рішення 15.06.2020 року, позивач вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення, а тому був відсутній предмет спору. З наведених міркувань просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову в позові.

В поданому на апеляційну скаргу відзиві представник ОСОБА_1 адвокат Дяденчук А. І. вважає рішення місцевого суду законним та обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому просить залишити його без зміни, а апеляційну скаргу відхилити.

Дослідивши матеріали та обставини справи на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційних скарг стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що сторони перебувають у трудових правовідносинах: позивач ОСОБА_1 працює у відповідача на посаді начальника АГНКС м. Рівне, АГНКС м. Дубно та АГНКС м. Луцьк.

Наказом № 333 від 06.05.2019 директора ДП «Укравтогаз» ОСОБА_2 позивача ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за ст.ст. 139, 147-149 КЗпП України за неналежне виконання посадових обов`язків, а саме: за недостатній рівень контролю за дотриманням підпорядкованим персоналом на АГНКС вимог чинного законодавства та розпорядчих документів щодо організації виробничого процесу, ведення касових операцій, організацією розрахунків зі споживачами природного газу ДП «Укравтогаз», та оголошено догану.

За правилами частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Відповідно до вимог трудового законодавства порушення трудової дисципліни визначається як невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Пунктом 2.6 посадової інструкції позивача передбачено, що начальник АГНКС здійснює перевірку ведення технічної документації при експлуатації та ремонті. Відповідно до п. 1.5, за відсутності начальника АГНКС його обов`язки виконує майстер АГНКС (або особа за призначенням). Пунктом 2.11 передбачено, що начальник АГНКС бере участь у здійсненні організаційно-технічних заходів щодо забезпечення виконання виробничих завдань. Пункт 2.24 встановлює обов`язок начальника АГНКС по здійсненню заходів щодо забезпечення безперебійної роботи термінального обладнання АГНКС по здійсненню безготівкових розрахунків, а також реєстраторів розрахункових операцій по здійсненню операцій з розрахунків у готівкові формі. Пункт 2.28 передбачає обов`язок начальника АГНКС контролювати правильне ведення технічної документації з питань охорони праці і експлуатації виробничого обладнання і споруд (а.с. 12-19).

На підставі наказу ДП «Укравтогаз» №180 від 28.03.2019 року проведено перевірку роботи АГ м. Дубно, м. Рівне, м. Луцьк (а.с. 40).

У службовій записці на ім`я директора ДП «Укравтогаз» зазначено, що 04.04.2019 року - 06.04.2019 року було проведено моніторинг касової звіті АГНКС м. Луцьк, АГНКС м. Дубно, АГНКС м. Рівне і перевірку параметрів роботи технологій обладнання в частині відповідності технологічних параметрів (вхідний тиск, продуктові компресорних установок) та опломбування з`єднань.

Під час перевірки АГНКС м. Луцьк комісією було встановлено, що при передачі зміни не фіксує тиск на залишку в акумуляторах в журналі «Прийому-передачі зміни», що порушує вимогу ведення нормативних документів ДП «Укравтогаз», а передається в усному режимі, що призводить до ризику викривлення інформації. Контроль з боку в.о. начальника відповідної АГНКС ОСОБА_1 відсутній. В звітах про заправку через програму 8Е2АМ систематично не пробивається готівка, а форма оплати магнітна картка, що порушує наказ ДП «Укравтогаз» від 25.02.2019 р. № 75 «Щодо виконання обов`язків касира на АГНКС», наказ ДП «Укравтогаз» від 09.01.2018 р.№ 04 «Про затвердження Порядку ведення ДП «Укравтогаз» касових операцій у національній валюті України, наказу ДП «Укравтогаз» №36-р від 21.03.2019, та призводить до викривлення бухгалтерського обліку. Контроль з боку в.о. начальника відповідної АГНКС ОСОБА_1 відсутній.

Під час перевірки АГНКС м. Дубно комісією було встановлено, що в 2-звіті з касового апарату 01.04.2019 пробито готівкою менше на 29,07 мЗ , ніж в детальному звіті з програми SEZAM, що порушує наказ ДП «Укравтогаз» від 09.01.2018 р.№ 04 «Про затвердження Порядку ведення ДП «Укравтогаз» касових операцій у національній валюті України». Зазначені дії призводять до викривлення бухгалтерського обліку та ризиком накладення на підприємство штрафних санкцій контролюючими органами.

Під час перевірки АГНКС м. Рівне комісією було встановлено, що в 2-звіті з касового апарата 01.04.2019 пробито готівкою менше на 12,36 мЗ, та 03.04.2019 пробито готівкою менше на 97,45 м З, в детальному звіті з програми 8Е2АМ, що порушує наказ ДП «Укравтогаз» від 09.01.2018 р. «Про затвердження Порядку ведення ДП «Укравтогаз» касових операцій у національній валюті України». Зазначені дії призводять до викривлення бухгалтерського обліку та створюють ризик накладення на підприємство штрафних санкцій контролюючими органами. Контроль з боку в.о. начальника відповідної АГНКС ОСОБА_1 відсутній.

Була надана пропозиція: в зв`язку з невиконанням в.о. начальника відповідної АГНКС ОСОБА_1 вимог наказу ДП «Укравтогаз» №36-р від 21.03.2019 р., відсутністю контролю за підлеглими працівниками та їх порушеннями вимог наказу ДП «Укравтогаз» від 25.02.2019 р. № 75 «Щодо виконання обов`язків касира на АГНКС», наказу ДП «Укравтогаз» від 09.01.2018 р.№ 04 «Про затвердження Порядку ведення ДП «Укравтогаз» касових операцій у національній валюті України», застосувати до зазначеної особи дисциплінарне покарання (а.с. 52-55).

З табелів обліку робочого часу за травень 2019 року на АГНКС м. Дубно, АГНКС м. Рівне, АГНКС м. Луцьк вбачається, що ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці в цей період (а.с. 57-63).

Від надання пояснень ОСОБА_1 відмовився, про що зазначено в акті від 18.04.2019 (а.с. 51).

На аркуші ознайомлення з наказом ДП «Укравтогаз» від 06.05.2019 №333 відмічено, що наказ направлений на офіційну електронну адресу АГНКС (а.с. 56).

Спірні відносини між сторонами виникли у зв`язку з незгодою позивача із застосованим до нього дисциплінарним стягненням у вигляді догани, яке він оскаржив до суду, вважаючи таким, що застосоване до нього без належних правових підстав та з порушенням процедури.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

До таких висновків прийшов Верховний Суд у своїй постанові від 19 грудня 2018 року по справі № 583/2103/17 (провадження № 61-43550св18).

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, із наказу про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності № 333 від 06.05.2019р., він не містить конкретизації винних дій особи, яка притягується до відповідальності, із посиланням на нормативні акти та об`єктивний склад правопорушення, як того вимагає закон. Натомість роботодавець обмежився лише зазначенням причини оголошення догани - «за недостатній рівень контролю за дотриманням підпорядкованим персоналом на АГНКС м. Луцьк, АГНКС м. Дубно, АГНКС м. Рівне вимог винного законодавства та розпорядчих документів щодо організації робочого процесу, ведення касових операцій, організації розрахунків зі споживачами природного газу ДП «Укравтогаз»» (а.с. 7). Наказ не містить чітких вказівок на нормативний акт, в якому закріплені відповідні посадові обов`язки працівника, за порушення яких до нього застосовується дисциплінарне стягнення. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Відомостей про встановлення таких обов`язкових складових оспорюваний наказ не містить.

Всупереч вимогам ст. 149 КЗпП України, від особи, щодо якої є намір вжити захід дисциплінарної відповідальності, не відібрано письмових пояснень її поведінки чи бездіяльності.

Крім цього, відсутній підпис особи, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, про ознайомлення з наказом про притягнення до такої відповідальності, що також порушує процедуру застосування до особи заходів дисциплінарного впливу.

У зв`язку з наведеним, апеляційний суд приходить до переконання про те, що оспорюваний наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності винесений ДП «Укравтогаз» із порушенням вимог трудового законодавства як в частині підстав застосування догани, так і в частині процедури вжиття заходів дисциплінарної відповідальності, з огляду на що він не може залишатися чинним та підлягає скасуванню.

Процесуальне законодавство передбачає, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано. Доводи апеляційної скарги апеляційним судом оцінюються критично, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції були правильно, всебічно і повно встановлені обставини справи, характер правовідносин, які виникли між сторонами та застосовано правові норми, які підлягали застосуванню при вирішенні даного спору, в зв`язку із чим рішення підлягає залишенню без змін, як ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Укравтогаз» Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» залишити без задоволення.

Рішення Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 15 червня 2020 року залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14 вересня 2020 року.

Головуючий Ковальчук Н. М.

Судді: Гордійчук С. О.

Хилевич С. В.