_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/1463/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2020 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючий - суддя Васильків Олена Василівна,

секретар судового засідання - Белінська Ганна Сергіївна,

за участі позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_6 , про встановлення порядку користування квартирою, -

ВСТАНОВИВ:

І. ПРОЦЕДУРА

23.09.2019 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 між співвласниками: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 :

- виділивши позивачу ОСОБА_1 такі жилі приміщення: кімнату № 5 , площею - 17,3 кв.м., кімнату № 7 , площею - 8,3 кв.м., кімнату № 8 , площею 9,3 кв.м., застелений балкон, площею 2,1 кв.м., що складає 36,58 кв.м.;

- відповідачу ОСОБА_2 виділити такі жилі приміщення: кімнату № 3 , площею 17,0 кв.м., кімнату № 4 , площею - 10,2 кв.м., застелений балкон, площею 0,9 кв.м., та кладову, площею 2,9 кв.м., що складає 30,82 кв.м.

Кухню, коридор, ванну та туалет залишити в загальному користуванні між співвласниками.

Ухвалою суду від 01.10.2019 року провадження по справі відкрито.

Ухвалою суду від 20.02.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні погодився з доцільністю встановлення порядку користування квартирою та не заперечував щодо обраного позивачем варіанту.

До судового засідання третя особа ОСОБА_6 не з`явився, повідомлений належним чином. В підготовчому судовому засіданні 15.01.2020 року третя особа ОСОБА_6 погодився з заявленими ОСОБА_1 позовними вимогами.

ІІ. АРГУМЕНТИ (ДОВОДИ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ

В своїх позовних вимогах позивач посилається на те, що сторони по справі є співвласниками п`ятикімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка набувалась сторонами в період перебування в шлюбі для проживання однією родиною з дітьми: ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 . 29.10.2018 року шлюб між сторонами розірвано, проте на теперішній час сторони разом з дітьми проживають в зазначеній квартирі. На підставі викладеного позивач просить встановити порядок користування квартирою, який історично склався між сторонами, та з приводу якого виникають непорозуміння з відповідачем.

В судовому засіданні 20.02.2020 року відповідач ОСОБА_2 погодився з позивачем щодо доцільності встановлення порядку користування квартирою та зазначив, що оскільки так бажає позивач, то він погоджується. При цьому відповідач в минулих засіданнях підготовчої стадії розгляду справи не в повній мірі погоджувався з викладеними в позові обставинами, але запропонувати інший варіант користування квартирою відмовився.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

12.03.2015 року ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 передали у власність (продали), а ОСОБА_2 , ОСОБА_1 прийняли у власність (купили), в рівних частках кожний, квартиру під АДРЕСА_1 , та складається з п`яти житлових кімнат, 62,1 кв. м. житлової площі, 98,6 кв. м. загальної площі, про що суду надано Договір купівлі-продажу, посвідчений 12.03.2015 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Похиленко Л.М. /а.с.7-10/.

Право власності на 1/2 частину вказаної квартири за ОСОБА_2 та за ОСОБА_1 за кожним зареєстровано 12.03.2015 року, що вбачається з Витягу з відповідного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень /а.с.5-6/.

З Технічного паспорту, виготовленого 27.09.2002 року ОМБТІ та РОН вбачається, що жилі і підсобні приміщення квартири розміщені на 7 поверсі, 9-поверхового будинку являють собою окрему квартиру, що складається з 5 жилих кімнат площею 17,0 кв.м., 10,2 кв.м., 17,3 кв.м., 8,3 кв.м., 9,3 кв.м; окремої кухні площею 9,7 кв.м.; ванної кімнати площею 2,6 кв.м.; туалету площею 1,0 кв.м.; коридору 17,3 кв.м.; кладовки - 2,9 кв.м.; балкону (лоджії) - 0,9 кв.м., 2,1 кв.м. /а.с.11-13/.

Відповідно до Довідки (з місця проживання про склад сім`ї та реєстрації) №1345 від 19.09.2019 року, виданої начальником Дільниці №6 КП «ЖКС «Чорноморський», особовий рахунок відкрито на ОСОБА_2 , окрім якого в спірній квартирі також зареєстровані: дочка ОСОБА_5 , 2007 року народження, син ОСОБА_6 , 2000 року народження, дочка ОСОБА_3 , 2005 року народження, син ОСОБА_4 , 2005 року народження, дружина ОСОБА_1 , 1975 року народження /а.с.24/.

Відповідно до рішення Київського районного суду м. Одеси від 29.10.2018 року, що набрало законної сили 29.11.2018 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано /а.с.25/.

IV. ПРАВОВІ НОРМИ, ЩО ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Згідно з ч. 1 ст. 356 ЦК України Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частиною 1 ст. 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно з ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

V. ОЦІНКА ДОВОДІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

В ході судового розгляду справи встановлено, що сторони є співвласниками квартири АДРЕСА_1 , де проживають разом зі своїми дітьми: ОСОБА_6 , 2000 року народження, ОСОБА_4 , 2005 року народження, ОСОБА_3 , 2005 року народження, та ОСОБА_5 , 2007 року народження. При цьому шлюб між сторонами було розірвано в 2018 році та з приводу користування квартирою періодично виникають непорозуміння та сварки.

За таких обставин, враховуючи погодження відповідача ОСОБА_2 з запропонованим позивачем варіантом порядку користування квартирою, що фактично склався між сторонами, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, з урахуванням вищевикладеного, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, так як обґрунтовані та доведені.

Керуючись ст. ст. 2, 76-83, 141, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, ст. ст. 3, 15, 183, 356, 358 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), третя особа - ОСОБА_6 (РНОКПП невідомий, місце проживання: АДРЕСА_1 ), про встановлення порядку користування квартирою, - задовольнити.

Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 між співвласниками: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 :

- виділивши позивачу ОСОБА_1 такі жилі приміщення: кімнату № 5 , площею - 17,3 кв.в., кімнату № 7 , площею - 8,3 кв.м., кімнату № 8 , площею 9,3 кв.м., балкон, площею 2,1 кв.м., що складає 36,58 кв.м.;

- відповідачу ОСОБА_2 виділити такі жилі приміщення: кімнату № 3 , площею 17,0 кв.м., кімнату № 4 , площею - 10,2 кв.м., балкон, площею 0,9 кв.м., та кладову, площею 2,9 кв.м., що складає 30,82 кв.м.

Кухню, коридор, ванну та туалет залишити в загальному користуванні між співвласниками.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги можуть бути подані через Київський районний суд м. Одеси.

Повний текст рішення суду складено 02.03.2020 року.

Суддя Васильків О. В.