Справа № 183/4489/20
№ 2/183/3093/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Піщанської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, третя особа приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Ріхтер Наталія Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

18 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Піщанської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, в якому просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування свого позову ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на належний їй житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку, що розташована на території АДРЕСА_1 .

За життя, 26 листопада 1990 року ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно ОСОБА_1 .

14.07.2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Ріхтер Н.В. з метою прийняття спадщини після смерті матері, однак у вчиненні нотаріальної дії йому було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що він тяжко переніс втрату матері, внаслідок чого він хворів, що підтверджується відповідними медичними документами. Крім того, позивач зазначив, що він мешкає в іншому місті, і в період встановленого строку для прийняття, на території України був введений карантин і понад два місяці транспортне сполучення між містами було взагалі відсутнє. На час відкриття спадщини позивач не був зареєстрований з матір`ю, але на час смерті вона проживала разом із ним в м. Дніпро, бо потребувала догляду і нагляду. В свою чергу, позивач бажав прийняти спадщину і не відмовлявся від неї.

За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення йому додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 20 серпня 2020 року відкрите провадження по справі.

В судове засідання позивач не з`явився, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав (а.с.29).

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву (а.с.30), у якій просив суд вирішити спір на власний розсуд згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Піщанської сільської ради.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, була повідомлена належним чином (а.с.26), її неявка не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

Судом встановлено, що матір`ю позивача ОСОБА_1 є ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_1 від 16.02.1971 року (а.с.8).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпро, Соборний район, Дніпропетровська область, що стверджується свідоцтвом про смерть (а.с.12).

Згідно свідоцтва про право приватної власності від 19.12.1989 року, виданого на підставі рішення виконкому Новомосковської районної ради №393 від 28.11.1989 року, зареєстрованого в БТІ 19.12.1989 року (а.с.15) померлій ОСОБА_2 на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 .

Крім того, на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ДП Нв 005152, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної на землю за №5152/351, ОСОБА_2 належала земельна ділянка площею 0,433 га, що розташована на території АДРЕСА_1 (а.с.16).

В матеріалах справи міститься копія заповіту, посвідченого 26 листопада 1990 року заступником голови Орлівщинської сільської ради, зареєстрованого в реєстрі за №158, у відповідності до якого ОСОБА_2 , на випадок своє смерті, все своє майно заповіла ОСОБА_1 (а.с.17).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №60912660 від 14.07.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відсутня (а.с.21).

Так, ч. 1,2 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

Судом встановлено, що 14 липня 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Дніпропетровській області Ріхтер Н.В., із усним зверненням щодо заведення спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Цим же нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.12).

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначає позивач у своєму позові, причиною пропуску строку для прийняття спадщини, серед іншого, стало те, що він тяжко переніс втрату матері, внаслідок чого він хворів, на підтвердження вказаних обставин позивач надав до суду ряд довідок з медичних установ (а.с.18,19).

Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустив строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також наявність заповіту складеного на ім`я позивача, дають суду підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , і достатнім, в даному випадку, буде строк в один місяць.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), додатковий строк в один місяць, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В. Сорока.