ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7472/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2020 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про зміну місця проживання дітей, відібрання дітей від батька та передачу матері,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про зміну місця проживання дітей, відібрання дітей від батька та передачу матері.

Ухвалою суду від 04.09.2020, у зв`язку з порушенням позивачем вимог стст. 175, 177 ЦПК України, дана позовна заява залишена без руху та встановлено позивачу строк у п`ять днів з дня отримання ними даної ухвали для усунення недоліків.

Про наслідки невиконання ухвали про залишення без руху позивачу було роз`яснено в самому тексті ухвали від 04.09.2020.

Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

На виконання вимог даної ухвали, на адресу Дарницького районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків, зокрема долучено квитанцію про сплату судового збору. Однак позивачем вимоги ухвали від 04.09.2020 виконанні не у повному обсязі, зокрема: не зазначено щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; не вказано відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом з позовною заявою (за наявністю).

Водночас, за приписами ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 2 ст. 10 ЦПК України, суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п.36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Разом з тим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

У зв`язку з тим, що позивачем недоліки поданої заяви усунуті не в повному обсязі у відповідності до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 04.09.2020, суддя вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про зміну місця проживання дітей, відібрання дітей від батька та передачу матері, слід повернути позивачу та роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

А відтак, позивач не позбавлений права на доступ до правосуддя, оскільки має можливість повторного звернення до суду з позовом, який за формою та змістом буде відповідати вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Крім того, 15.09.2020 позивачем подано заяву про забезпечення позову, однак суд підстав для її розгляду не вбачає, з огляду на те, що позовну заяву повернуто позивачу.

УХВАЛИВ:

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про зміну місця проживання дітей, відібрання дітей від батька та передачу матері, вважати неподаною та повернути позивачу разом з додатками.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

СУДДЯ: