У Х В А Л А

про залишення без розгляду

Справа № 236/4900/19

10 вересня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді - Саржевської І. В.,

за участю секретаря - Олійник С.М.,

ознайомившись з клопотанням ОСОБА_1 про відкладення судового розгляду в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист особистих немайнових прав,

ВСТАНОВИВ:

10.12.2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить зобов`язати відповідача припинити дії з поширення стосовно нього неправдивої інформації про те, що він є особою, яка вживає алкогольні напої, має алкогольну залежність, ухиляється від виконання батьківських обов`язків; зобов`язати відповідача вибачитись за поширення відносно нього неправдивої інформації.

Ухвалою судді Краснолиманського міського суду Донецької області від 16.12.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

27.12.2019 року ухвалою судді Краснолиманського міського суду Донецької області позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та призначено до підготовчого судового засідання.

10.02.2020 року ухвалою Краснолиманського міського суду Донецької області закрито підготовче провадження у вказаній цивільній справі та призначено до судового розгляду.

Розгляд справи неодноразово було відкладено, а саме 26.03.2020 року, 28.05.2020 року, 25.06.2020 року, 03.08.2020 року, 12.08.2020 року, на підставі клопотання позивача ОСОБА_1 , у зв`язку з поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та запровадженням карантину.

Чергове судове засідання призначено на 10.09.2020 року на 11 год. 00 хв..

09.09.2020 року до суду надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, у зв`язку з поширенням на території м. Лиман гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 .

10.09.2020 року позивач ОСОБА_1 в судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, надав суду клопотання про відкладення розгляду справи.

10.09.2020 року відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, надав суду про розгляд справи в його відсутності.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши клопотання позивача ОСОБА_1 , матеріали цивільної справи, дійшов таких висновків.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Основними засадами цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані, зокрема сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

11.03. 2020 року Кабінетом Міністром України прийнято постанову № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", відповідно до якої з 12.03.2020 року на всій території України встановлено карантин.

Строк дії карантину неодноразово продовжувався з пом`якшенням карантинних заходів.

Згідно з позицією викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.07.2020 року у справі № 924/369/19: постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні. Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Право позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 на справедливий розгляд цивільної справи впродовж розумного строку (ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод) є безумовним і не може бути порушено судом.

В цьому аспекті, суд зазначає, що спрогнозувати календарну дату закінчення дії карантину на території України об`єктивно неможливо та звертає увагу позивача ОСОБА_1 , що за його клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином розгляд справи неодноразово відкладався.

Разом з тим однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Зокрема, з метою дотримання вказаного принципу ст. 212 ЦПК України доповнено ч. 4 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Водночас суд звертає увагу позивача ОСОБА_1 на таке:

-постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 року №343 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», яка набрала чинності з 11.05.2020 року, продовжено строк дії карантину до 22.05.2020 року та послаблено карантинні заходи, зокрема дозволено діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів (Підпункт 8 пункту 2 доповнено абзацом згідно зпостановою КМУ №343 від 04.05.2020 року);

-постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів», дозволено у регіонах, в яких здійснюється послаблення протиепідемічних заходів, з 22 травня, зокрема:

-регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні за умови перевезення пасажирів у межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб.

-постановою Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 р. № 500 внесено зміни до Постанови №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів», продовжено дію адаптивного карантину до 31 липня 2020 року, встановлений новий режим роботи держорганів, нові правила перевезення пасажирів, оновлені правила масових заходів, тощо.

-постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі COVID-19), з 1 серпня до 31 серпня 2020 р. на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі регіони) карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061) та від 20 травня 2020 р. № 392 Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Залежно від епідемічної ситуації в регіоні або окремих адміністративно-територіальних одиницях регіону встановлюється зелений, жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (далі рівень епідемічної небезпеки).

Відповідно до вказаної постанови КМУ в регіоні, щодо якого відсутнє рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій про встановлення рівня епідемічної небезпеки, застосовуються протиепідемічні заходи, передбачені для зеленого рівня епідемічної небезпеки.

На офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua ) відсутнє рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій про встановлення рівня епідемічної небезпеки для Донецької області.

Отже, на території Донецької області застосовуються обмеження передбачені для зеленого рівня епідемічної небезпеки ( перебування у громадських будівлях в масках або респіраторах; проведення масових заходів: не більше 1 людини на 5 квадратних метрів; кінотеатри із заповненістю на 50%; перевезення пасажирів тільки в межах сидячих місць).

Наявність запровадження обмежень не заважає учасникам справи прибути до суду (в тому числі громадським транспортом) та взяти участь в судовому розгляді справи з використанням індивідуальних засобів захисту органів дихання або ж скористатись можливістю проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність достатніх підстав для відкладення розгляду справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості приймати участь у судових засіданнях дистанційно, а тому у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 слід відмовити.

Для участі в судовому засіданні 10.09.2020 року, як і в судове засідання призначене на 12.08.2020 року позивач ОСОБА_1 повторно не прибув, про дату, час, та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. При цьому позивач ОСОБА_1 не вважав за можливе здійснити розгляд справи за його відсутності.

Судом двічі було роз`яснено позивачу ОСОБА_1 про запровадження умов адаптивного карантину на території Донецької області та попереджено про наслідки неприбуття його для участі в судовому розгляді справи. Позивач ОСОБА_1 не звертався до суду з заявою про продовження процесуального строку розгляду справи.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку про повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не прибув в судове засідання.

Зважаючи на викладене суд вважає за можливе на підставі ст. 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 12, 43, 44, 257, 258-260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відкладення судового розгляду в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист особистих немайнових прав - відмовити.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист особистих немайнових прав - залишити без розгляду в зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із п.3 розд. XII «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя -