Справа № 953/3186/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Якуша Н.В., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з дійсним позовом до суду до відповідача, у якому просив суд визнати причини, з яких було пропущено строк для прийняття спадщини поважними; визнати йому додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла, ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю три місяці після набрання рішенням суду законної сили. Справа надійшла в провадження судді Якуші Н.В. 26.02.2020 року.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України від 7 липня 2010 року № 2453-VI "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон № 2453-VI) визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону № 2453-VI).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Так, вивчивши предмет позову, суд прийшов до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог щодо підсудності справ.

Так, предметом позовної заяви ОСОБА_1 є вимога визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 1272 ЦК України та ч. 1 ст. 1277 ЦК України, з урахуванням того, що спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 відсутні, стороною в позовній заяві визначено територіальну громаду в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Харківську міську раду, що узгоджується з положенням ст. 1277 ЦК України, ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Відповідно до роз`яснень, викладених Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листах № 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 р. «Щодо деяких питань застосування норм цивільного процесуального права» та № 24-753/0/4/13 від 16.05.2013 р. «Про судове практику розгляду цивільних справ про спадкування», - позовна заява, якою охоплюються спірні спадкові відносини пред`являється в суд за місцезнаходженням відповідача у разі, якщо в складі спадку відсутнє нерухоме майно. Так, згідно позовної заяви складом спадщини, яку позивач має намір прийняти, у разі визначення додаткового строку для подання відповідної заяви до нотаріальної контри, - не охоплюється жодні об`єкти нерухомості. До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_2 входять грошові кошти у вигляді недоотриманої пенсії.

Так, ч.2 ст. 27 ЦПК України встановлено, що позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно відомостей місцезнаходженням відповідача є м. Харків, площа Конституції, 7, що розташована в Шевченківському районі м. Харкова, що за територіальною підсудністю відноситься до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Альтернативна підсудність за вибором позивача визначена положенням статті 28 ЦПК України, однак на спірні відносини сторін не розповсюджується.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Пунктом 1 частини 1 статті 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З урахуванням вищевикладеного, суддя приходить до переконання, що позовну заяву необхідно передати на місцезнаходженням відповідача Харківської міської ради.

Відповідно до ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 187, 258, 260, 353, 354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом направити за підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова (адреса місцезнаходження: 61202, м. Харків, проспект Перемоги, 52-В).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 26.02.2020 року.

Суддя Н.В. Якуша