Справа №718/219/20
Провадження №2-п/718/5/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2020 року м. Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Мінів О.І.,

секретаря судових засідань Анучкіної О.З.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кіцмань справу №718/219/20 за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 липня 2020 року у справі №718/219/20 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення, -

У С Т А Н О В И В:

Суть заяви та питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 30.07.2020 звернулася до Кіцманського районного суду Чернівецької області із заявою про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 липня 2020 року у справі № 718/219/20, у якій просить скасувати вказане заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Зазначає, що ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про розгляд справи та скеровувала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Однак її причини неявки у судове засідання вважає поважними, так як остання є особою старше 60 років, а тому згідно рекомендаціями МОЗ уникала на час карантину соціальних контактів та, відповідно, явки до суду.

Крім того вказує, що позивач, кредитор, на власний розсуд змінив умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом та рішенням третейського суду, на підставі виконавчого листа стягнуто всю суму боргу, в тому числі тіло кредиту та відсотки.

Також заочним рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 23 червня 2015 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» в межах вартості спадкового майна, отриманого у спадщину після смерті ОСОБА_2 , заборгованість за кредитним договором у розмірі 2 530 297, 67 грн.

Вважає, що висновок суду про неможливість застосування позовної давності прийнятий без повного з`ясування доказів, що мають істотне значення для вирішення справи. Зокрема, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. При цьому предметом у розглянутій справі не була чинність договору іпотеки або його припинення. З боку позивача не було жодних клопотань про поновлення строку позовної давності до додаткової вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки. Крім того, банком були приховані докази смерті позичальника та конкретної дати перебігу позовної давності та наявності судового рішення від 23 червня 2015 року у справі № 718/482/15.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Згідно протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду 30.07.2020 заява передана на розгляд головуючої судді Мінів О.І. (а.с.172).

Фактично заява отримана суддею 02.09.2020 року, у зв`язку із перебуванням головуючої судді Мінів О.І. у щорічній основній відпустці, а згодом на лікарняному.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 02.09.2020 вищезазначену заяву прийнято до провадження та призначену її до розгляду на 15.09.2020 року о 10 год. (а.с.177).

15.09.2020 року у судове засідання учасники справи, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги, не з`явилися.

Від представника ОСОБА_1 адвоката Карпюк Ю.М. на адресу суду надійшло 15.09.2020 клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із зайнятістю адвоката в іншому судовому процесі, а саме цивільній справі, що розглядається Шевченківським районним судом м.Чернівці та призначена до розгляду на 15.09.2020 о 11 годині. При цьому представник не долучає будь-яких письмових підтверджуючих документів того, що саме від являється повноважним представником сторони в цивільній справі про визнання договору дарування недійсним та задіяний в розгляді іншої цивільної справи.

Враховуючи зазначене, а також те, що матеріали справи містять заяву ОСОБА_1 щодо наведених доводів, аргументів, виклад обставин, якими остання обґрунтовує необхідність перегляду заочного рішення суду (а.с. 165-171), а також клопотання ОСОБА_1 від 03.08.2020 щодо необхідності швидкого та об`єктивного розгляду її справи (а.с.173), то суд рахує правильним провести розгляд заяви за відчутності учасників справ, які належним чином повідомлені про день, час та місце судового засідання, що не заборонено ст.287 ЦПК України.

Також на адресу суду 15.09.2020 року надійшла заява від Служби у справах дітей Кіцманської РДА, у якій остання просить проводити розгляд справи за відсутності їх представника.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, - не здійснюється.

Крім того, у відповідності до ч.1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали заяви та матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Так, заочним рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16.07.2020 року позов Акціонерного товариства «Альфа Банк», в особі представника Мельника Ярослава Юрійовича, до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Кіцманської районної державної адміністрації про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення задоволено частково.

Звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме: житловий будинок 1987 року побудови, загальною площею 171.40 кв.м. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0.10 га, з цільовим призначення для обслуговування житлового будинку та введення особистого підсобного господарства, кадастровий номер :02:002:0815 що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належать ОСОБА_1 , на користь Акціонерного Товариства «Альфа-Банк», в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № SME0012397-1 від 30.11.2009 року, яка станом на 13.05.2010 р. складає 2 029 116 (два мільйони двадцять дев`ять тисяч сто шістнадцять) гривень 62 коп. а саме:за кредитом - 1 761 077 (один мільйон сімсот шістдесят одна тисяча сімдесят сім) гривень 62 копійки;по відсотках - 89 047 (вісімдесят дев`ять тисяч сорок сім) гривень 40 копійок;по пені - 178 991 (сто сімдесят вісім тисяч дев`ятсот дев`яносто одна) гривня 55 копійок, що встановлена рішенням постійно діючого третейського суду при всеукраїнській громадській організації «Всеукраїнський фінансовий союз» в справі №1502-8/168/10 від 23.06.2010 р., яке набрало законної сили 23 червня 2010 року, - шляхом проведення прилюдних торгів, встановивши початкову ціну предмету іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності /незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

В частині заявлених позовних вимог щодо виселення відповідачів відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Альфа Банк» 21 217 гривень 06 копійок понесених судових витрат (а.с.157-163).

Так, судом було встановлено, що по справі наявні умови, передбачені ст. 280 ЦПК України, для заочного розгляду справи.

Зокрема: відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; не з`явилися в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подали відзив. Крім того представник позивача не заперечував проти заочного вирішення справи у своїй заяві від 16.07.2020 року, скерованій до суду.

У разі участі у справі кількох відповідачів, заочний розгляд справи можливий у випадку неявки у судове засідання всіх відповідачі, що і відбулося при розгляді вказаної справи.

Поряд із цим, про заочний розгляд справи, у відповідності до вимог ч.1 ст. 281 ЦПК України було постановлено відповідну ухвалу (а.с. 155-156).

Норми права, які застосував суд.

Відповідно до вимог ч.ч.1-2 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Так, відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Мотиви з яких виходив суд та висновки суду.

Таким чином, зважаючи на вищезазначені положення ЦПК України, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено дослідженням матеріалів справи, відповідачі належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень та телефонограмами (а.с. 87-89, 98, 103, 114-116, 135-137).

Також відповідачі по справі, викликалися судом шляхом розміщення оголошення на сайті судової влади.

Крім того, судом взято до уваги заяву ОСОБА_1 про застосування строків позовної давності, у якій остання поряд із вказаним просила розглянути справу за її відсутності, що також свідчить про обізнаність відповідачки про розгляд справи Кіцманським районним судом Чернівецької області (а.с.117-119). При цьому жодних поважних причин неявки у судове засідання остання не зазначає.

Дійсно постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Поряд із цим, Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

А Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні.

Наведене свідчить про відсутність перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Таким чином, враховуючи встановлені ЦПК України та ст. 129 Конституції України, гарантії своєчасного розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, враховуючи неодноразові відкладення судових засідань та з метою дотримання розумних строків розгляду справи, судом було розглянуто справу за відсутності відповідачів, в тому числі і заявниці.

Тобто, при ухваленні заочного рішення від 16 липня 2020 року у суду були наявні всі умови, необхідні для заочного розгляду справи: належне повідомлення відповідачів про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідачів в судові засідання; зазначення відповідачем ОСОБА_1 в заяві про застосування строків позовної давності від 05.06.2020 про розгляд справи за її відсутності, згода представника позивача на заочний розгляд справи.

Поряд із цим, суд звертає увагу, що використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, у суду відсутні підстави вважати, що посилання відповідачки на заочне рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 23 червня 2015 року, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» в межах вартості спадкового майна, отриманого у спадщину після смерті ОСОБА_2 , заборгованості за кредитним договором у розмірі 2 530 297, 67 грн. має істотне значення для правильного вирішення спору про звернення стягнення на предмет іпотеки.

При цьому, варто зазначити, що наявність судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором не є підставою для припинення грошового зобов`язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством та не впливає на строк позовної давності.

Посилання заявниці на інші доводи, що стосуються строку позовної давності не є тими доказами, що мають істотне значення для правильного вирішення справи і не могли вплинути на результати судового рішення.

Більше того, останні свідчать лише про те, що відповідачка не погоджується з самим рішенням суду, що не є підставою для перегляду заочного рішення. Тобто ОСОБА_1 у своїй заяві зазначає про невірне правозастосування судом, що не є доказом в розумінні ст. 76 та ст. 92 ЦПК, а є обставинами, що підлягають перевірці та з`ясуванню в ході розгляду справи по суті.

Заявниця не послалася на будь-які невраховані судом фактичні обставини спору, а її доводи зводяться до необхідності переоцінки доказів та суб`єктивного ставлення до сумнівності доведеності встановлених судом обставин.

Таким чином, по суті заявницею не представлено відповідні твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Що стосується інших аргументів заявниці, які, як на її думку, призвели до неправильного вирішення спору, то суд відхиляє такі, оскільки з матеріалів справи вбачається, що справа слухалася з дотриманням вимог Цивільного процесуального кодексу України.

Відтак, слід прийти до висновку, що судом розглянуто справу повно, всебічно і об`єктивно та ухвалено правильне і законне судове рішення.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Желтяков проти України» зазначив наступне «право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру».

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що скасування заочного рішення, ухваленого 16 липня 2020 року, порушить принцип юридичної визначеності, та може істотно вплинути на права та обов`язки учасників справи, а також інших осіб - змінивши їх.

Заявницею не підтверджено належними та допустимими доказами обставин суттєвого та неспростовного характеру, які б тягнули за собою необхідність застосування положень п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України. При цьому судом також враховано і те, що відповідачка не позбавлена можливості відновлення та захисту своїх прав іншими процесуальними засобами.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення суду від 16 липня 2020 року та призначення справи до розгляду у загальному порядку, у зв`язку з чим заява підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258-260, 280-289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 липня 2020 року у справі №718/219/20 про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення - залишити без задоволення.

Роз`яснити учасникам процесу, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала окремому оскарженню не підлягає та заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть ознайомитись з текстом ухвали, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: О.І. Мінів