Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7488/19
Номер провадження2/711/480/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року Придніпровський районний суд м. Черкаси

В складі: головуючого - судді Демчика Р.В.

при секретарі Бузун Л.В.

за участі представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Корнієнко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання актів протиправними, їх скасування та зобов`язання вчинити певні дії, -,

встановив:

Позивач 20 серпня 2019 року звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якому просив:

1)визнати протиправними та скасувати акт спеціального розслідування групового нещасного випадку, за формою Н-5* від 05 грудня 2018 року в частині, що стосується ОСОБА_2 , та акт за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру №80 від 05 грудня 2018 року;

2)зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 03 липня 2017 року о 00год. 15хв. в Черкаському відділу поліції ГУНП в Черкаській області по вул. Пастерівська, 104, що у м. Черкаси, відносно ОСОБА_2 , з урахуванням висновків суду.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що в період з 02 липня 2017 року по 03 липня 2017 року він перебував на добовому чергуванні в Черкаському ВП ГУ НП у Черкаській області в черговій частині. Близько 00 год. 15 хв. був вчинений терористичний акт, шляхом підриву ручної гранати РГД-5 на території Черкаського ВП ГУНП у Черкаській області, розташованого за адресою: м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104. Внаслідок підриву ручної гранати РГД-5 позивач та інші працівники поліції отримали різного ступеня тілесні ушкодження. За даним фактом 22 червня 2018 року було внесено відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000378.

21.09.2017р. у зв`язку із погіршенням стану здоров`я та неможливістю працювати ОСОБА_2 подав рапорт на звільнення. У відділі кадрів позивачу сказали, що необхідно у рапорті на звільнення обов`язково написати про відмову від ВЛК, оскільки не зможуть звільнити без цієї фрази, тому позивач у своєму рапорті зазначив про відмову від проходження ВЛК, не розуміючи наслідків такої відмови.

27.11.2018р., після проходження лікування, судово-медичних експертиз по кримінальному провадженню № 0000378, ОСОБА_2 звернувся до керівника Черкаського ВП ГУНП у Черкаській області із заявою щодо проведення ВЛК по факту отриманих ним ушкоджень. Проте, листом від 04 грудня 208 року йому було рекомендовано із відповідною заявою звернутися до ГУ НП в Черкаській області.

Крім того, 05.12.2018р. були складені Акти спеціального розслідування нещасного випадку (в тому числі поранення), що стався 03.07.2017р. близько 00 год. 15 хв. за формою Н-5*, відповідно до висновків якого, нещасний випадок, який трапився з ОСОБА_2 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни, відповідно до п.3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346; та Акт №80 про нещасний випадок невиробничого характеру від 05.12.2018р. за формою НТ*, який містить аналогічний висновок.

Позивач вважає, що визначені висновки порушують його права, оскільки впливають на можливість отримання та розмір грошової допомоги відповідно до ЗУ «Про національну поліцію», Наказу МВС України №4 від 11.01.2016р. «Про затвердження Порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги в разі загибелі (смерті) чи втрати працездатності поліцейського» та інших компенсаційних виплат та гарантій.

В обґрунтування визначення підсудності даного позову Придніпровському районному суду м. Черкаси, позивач вказує, що він звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з аналогічними позовними вимогами, що зазначені в даній позовній заяві.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11.03.2019р. у справі №2340/5078/18 йому було відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з даним рішення суду, ОСОБА_2 було подано апеляційну скаргу, яку Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.08.2019р. було задоволено частково. Скасовано рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року. Провадження у справі за його адміністративним позовом закрито, оскільки справи про оскарження актів розслідування випадків розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 ЦК України), або виникають із трудових правовідносин. Таким чином, спір у даній справі підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

17.09.2019р. судом відкрито провадження по даній справі з визначенням здійснення розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.

09.10.2019р. від представника відповідача ГУНП в Черкаській області - Корнієнко О.В., надійшло клопотання про закриття провадження у справі, оскільки даний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки обставини справі свідчать про існування публічно-правового спору у вказаних правовідносинах, який виник у зв`язку з проходженням служби в поліції.

Також представником відповідача було надано суду відзив на позовну заяву ОСОБА_2 , в якому просили відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. З даного відзиву вбачається, що сторона відповідача вважає, що позивачем при несені служби були порушені вимоги «Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України» затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017р. №440 (далі - Інструкція №440), внаслідок чого, сталися обставини, що призвели до нещасного випадку. Тому вважають, що немає правових підстав скасовувати складені акти та зобов`язання ГУНП в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, оскільки розслідування проведено та в результаті складені акти, у відповідності до норм чинного законодавства.

17.10.2019р. від представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Юрченка В.О. надійшла відповідь на відзив. З даного відзиву вбачається, що сторона позивача вважає, що твердження відповідача про неможливість встановити причинний зв`язок між вибухом гранати РГД-5 та діагнозом отриманим позивачем не відповідає дійсності, оскільки вказані обставини підтвердили в своїх письмових поясненнях інші потерпілі. Крім того, з метою виконання п.3.8 Порядку №1346, комісія зобов`язана з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів. Чого зроблено не було. Не з`ясовано чи наявність закритих повністю скляних вікон при закритих бійнецях (ставнях) призвело б до отримання ушкоджень здоров`ю працівникам чи ні.

Ухвалою суду від 13 грудня 2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні в повному обсязі.

Представник відповідача ГУНП в Черкаській області - Корнієнко О.В., в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову.

Заслухавши пояснення учасників справи, ознайомившись письмовими доказами наданими сторонами, суд прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, наступні обставини. Так, 03.07.2017 в журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені правопорушення та інші події Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області за № 34513 зареєстровано рапорт співробітника про те, що 03.07.2017 о 00 год. 15 хв. на території Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області пролунав вибух.

03.07.2017 слідчим управлінням ГУНП в Черкаській області відкрито кримінальне провадження № 0000241 за ознаками ч.4 ст. 296 КК України.

11.09.2017 до начальника ГУНП в Черкаській області звернувся позивач ОСОБА_2 з рапортом щодо проведення розслідування нещасного випадку, який трапився з ним 03.07.2017 (а.с. 63).

29.05.2018 наказом ГУНП в Черкаській області № 1422 створено комісію з розслідування нещасного випадку з подальшими його змінами (а.с. 60, 61,62).

В ході проведення розслідування нещасного випадку, комісією встановлено, що 02.07.2017 о 08 год. 00 хв. інспектор-черговий Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 заступили на добове чергування. Близько 00 год. 15 хв. на вулиці біля вікон чергової частини, які були відкриті, пролунав вибух, працівники поліції в цей час перебували в приміщенні чергової частини Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси на 1 поверсі при вході в будівлю.

Про вказану подію поліцейські негайно повідомили керівництво ГУНП в Черкаській області та одягнувши засоби індивідуального захисту (бронежилети, шоломи) вийшли на подвір`я щоб оглянути прилеглу територію, сторонніх осіб та підозрілих предметів виявлено не було.

Під час перевірки прилеглої території та огляду місця події працівниками вибухово-технічного відділу, на клумбі, яка розташована на відстані близько 25 м від центральних воріт зі сторони вул. Пастерівської та близько 10 м від входу до приміщення Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області виявлено вирву розміром 18x10x7 см від гранати РГД 5. Внаслідок вибуху будівля Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області пошкоджень не зазнала.

Згідно книги розстановки нарядів Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 з 09 год. 00 хв. 02.07.2017 до 09 год. 00 хв. 03.07.2017 перебував на добовому чергуванні та від роботи внаслідок втрати працездатності не звільнявся.

Після закінчення добового чергування, 03.07.2017 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області», де встановили діагноз: ЗЧМТ : струс головного мозку 03.07.2017, цефалгічний синдром, помірно виражена вегетативна лабільність. Гострий двобічний післятравмотичний тубоотит. На лікуванні в ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області» перебував з 03.07.2017 по 07.07.2017. В період з 06.07.2017 по 10.07.2017 знаходився на лікуванні в КЗ "Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» Черкаської міської ради.

05.12.2018 складено акт форм Н-5* спеціального розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався в приміщенні Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області за адресою: вул. Пастерівська, 104, з трьома потерпілими, у тому числі без загиблих, відповідно до якого комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок, який стався зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни, відповідно до п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346 (а.с. 12-19).

05.12.2018 складено акт форм НТ* №80 про нещасний випадок невиробничого характеру, відповідно до якого комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок, який стався з лейтенантом поліції ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни, відповідно до п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346 (а.с. 20-24).

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з такого.

Нормативно-правовим актом, який визначає основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні є Закон України "Про охорону праці" (введено в дію Постановою ВР № 2695-XII від 14.10.1992, далі - Закон №2695-XII).

Спірні правовідносини регулюються Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002, №1346, далі - Порядок №1346).

Відповідно до ст.14 Закону №2695-XII, працівник зобов`язаний:

- дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства;

- знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, користуватися засобами колективного та індивідуального захисту;

- проходити у встановленому законодавством порядку попередні та періодичні медичні огляди.

Працівник несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Згідно п. 2.1 Порядку №1346, розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, серед іншого, отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день.

У відповідності до п.3.9 Порядку №1346, комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він трапився в період проходження служби, серед іншого, під час:

- припинення або запобігання злочинам або правопорушенням;

- вчинення дій із забезпечення особистої безпеки громадян, захисту їх прав і свобод;

- охорони і забезпечення громадського порядку;

- несення постової чи патрульної служби;

- виконання потерпілим трудових (посадових, функціональних) обов`язків за режимом роботи підрозділу, у тому числі у відрядженні.

Пунктом 3.10 Порядку №1346, визначено, що комісія з розслідування також визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він стався в період проходження служби, у тому числі, внаслідок безпосереднього впливу правопорушника (злочинця) на працівника (учинення опору, захват заручником, напад на працівника, який перебуває не при виконанні службових обов`язків, з метою помсти за законні дії з припинення правопорушення, затримання або викриття правопорушника в період служби тощо).

Відповідно до п. 3.11 Порядку №1346, комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався:

- за обставин, які не підпадають під дію пунктів 3.9, 3.10 цього розділу і не пов`язані з виконанням службових обов`язків;

- унаслідок дій, учинених у стані алкогольного, наркотичного чи токсичного сп`яніння, а також унаслідок дії алкоголю, наркотичних або інших отруйних речовин (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо) за наявності медичного висновку, якщо це не викликано застосуванням цих речовин із службовою метою або порушення вимог безпеки щодо їх зберігання і транспортування або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, був відсторонений від служби (роботи) згідно з установленим порядком;

- під час скоєння злочинів або інших правопорушень, якщо ці дії підтверджені рішенням суду;

- у разі природної смерті або самогубства, за винятком випадків, зазначених у пункті 3.10 цього розділу, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та органів досудового розслідування;

- унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

Відповідно до виписки з медичної картки стаціонарного хворого №1121/455, ОСОБА_2 отримав травму, а саме «ЗЧМТ (струс головного мозку 03.07.2017 - баротравма), цефалгічний синдром, помірно виражена вегетативна лабільність. Двобічний гострий післятравматичний тубоотит».

Згідно виписки з медичної картки стаціонарного хворого №11927, ОСОБА_2 з 06.07.2017 по 10.07.2017 лікувався в нейрохірургічному відділенні ТЧМЛ ШМД. Діагноз заключний клінічний: «Закрита ЧМТ, струс головного мозку (від 03.07.2017) постконтузійний синдром, астено-вегетативний синдром, двобічний, післятравматичний, гострий тубоотит».

Обставини отримання травми такі: 02.07.2017 о 08 год. 00 хв. інспектор-черговий Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 заступили на добове чергування. Близько 00 год. 15 хв. на вулиці біля вікон чергової частини, які були відкриті, пролунав вибух, працівники поліції в цей час перебували в приміщенні чергової частини Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси на 1 поверсі при вході в будівлю. В подальшому 03.07.2017 старший лейтенант поліції ОСОБА_2 03.07.2017 звернувся до ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області», де встановили діагноз: ЗЧМТ: струс головного мозку 03.07.2017, цефалгічний синдром, помірно виражена вегетативна лабільність. Гострий двобічний післятравматичний тубоотит. На лікуванні в ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області» позивач перебував з 03.07.2017 по 07.07.2017. В період з 06.07.2017 по 10.07.2017 знаходився на лікуванні в КЗ "Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» Черкаської міської ради.

Крім того, згідно висновку експерта № 02-01/1170 від 02 жовтня 2018 №б/н, « ОСОБА_2 , згідно його судово-медичного огляду та наданих медичних документів мав наступні тілесні ушкодження: травма голови зі струсом головного мозку, яка ускладнилась цефалгічним та астено-вегитативним синдромами; травма органу слуху у вигляді гострого після травматичного тубоотиту та виникненням післятравматичної гострої приглухуватості першого-другого ступеню справа та нульового ступеню зліва. Вказані ушкодження могли виникнути внаслідок дії вибухової хвилі, що виникла під час вибуху вибухо-небезпечного предмету, не виключено гранати РГД-5, як вказано в обставинах ухвали суду, наданих медичних документах та самим оглянутим, по давності виникнення можуть відповідати часу, вказаному в ухвалі про призначення експертизи, медичних документах та самим оглянутим та відносяться до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я» (а.с. 30-35).

Щодо посилань позивача на те, що наказ №440 від 23.05.2017 на якому ґрунтується висновок комісії та оскаржувані акти був не правомочним, суд зазначає таке.

23.05.2017 наказом Міністерства юстиції України №440 відповідно до статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, пункту 9 Положення про Міністерство внутрішніх справ України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 878, з метою врегулювання порядку організації діяльності чергової служби в центральному органі управління поліцією та територіальних органах (підрозділах) поліції, забезпечення оперативного управління їх силами і засобами, цілодобової готовності до реагування на злочинні прояви, а також забезпечення захисту прав і свобод людини і громадянина, затверджено Інструкцію з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України (далі - Інструкція №440).

Відповідно до п.4 вищезазначеного наказу він набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

Судом встановлено, що наказ МВС України від 23.05.2017 №440 Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, набрав чинності 18.07.2017, після його опублікування в Офіційному віснику України.

Оскільки, нещасний випадок з позивачем стався 03.07.2017, а наказ МВС України від 23.05.2017 №440 Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, набрав чинності 18.07.2017, то посилання на недотримання його норм позивачем у оскаржуваних рішеннях є протиправним.

З огляду на викладене, суд вбачає правові підстави для скасування акту Н-5* від 05.12.2018 в частині, що стосується ОСОБА_2 та акту за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру №80 від 05.12.2018 та зобов`язання відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 03.07.2017 о 00 год. 15 хв. в Черкаському ВП ГУНП в Черкаській області по вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси, відносно ОСОБА_2 , з урахуванням правової оцінки, наданої судом у вказаному рішенні суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з положеннями ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають до задоволення в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 13, 81, 141, 209, 212-215 Цивільно-процесуального кодексу України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (, м.Черкаси вул.Смілянська, буд.57) про визнання актів протиправними, їх скасування та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 03 липня 2017 року, за формою Н-5*від 05 грудня 2018 року в частині ОСОБА_2 .

Визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування групового нещасного випадку, за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру №80 від 05 грудня 2018 року.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області (, м.Черкаси вул.Смілянська, буд.57) провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 03 липня 2017 року о 00 год. 15 хв. в Черкаському відділу поліції ГУНП в Черкаській області по вул.Пастерівська, буд.104 м.Черкаси.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України від 30.03.2020 року № 540-IX, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), визначені цим судовим рішенням процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину.

Головуючий: Р.В. Демчик

Повне судове рішення складено 07.09.2020 року.

Головуючий: Р. В. Демчик