Справа № 645/5130/19
Провадження № 2/645/244/20
31 серпня 2020 року м. Харків
Фрунзенський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого - судді Бабкової Т.В.,
при секретарі - Малій О.Л.,
за участю представника позивача - адвоката Коновала А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, -
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Коновал А.М. звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом (з урахуванням уточнень від 16.07.2020 року), в якому просить визначити додатковий строк, достатній для подання ОСОБА_1 заяви щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у два місяці, з зауваженням того, що початком додаткового строку потрібно вважати наступний день після дня набрання рішенням законної сили.
На обґрунтування уточнених позовних вимог зазначалося, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , який на час смерті проживав за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим відкрилася спадщина. Позивач по справі є сином померлого ОСОБА_3 11.07.2019 року державним нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Литвиненко Ю.Ю. видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не мав можливості звернутися в шестимісячний строк від дні смерті батька із заявою про прийняття спадщини, оскільки має серйозні проблеми зі станом свого здоров`я, а саме ОСОБА_1 страждає на хронічне захворювання центральної нервової системи з народження, у зв`язку з чим потребує постійного лікування. Саме через потребу в постійному лікуванні, як і обставин взаємопов`язаних зі станом його здоров`я, ОСОБА_1 не зміг своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, позивач навіть не був освідчений щодо смерті батька, так як дізнався про дані обставини за наслідком отриманого листа № 2802/0214, надісланого на адресу позивача за підписом завідуючого П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.08.2019 року дану позовну заяву залишено без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.09.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21.02.2020 року закрито підготовче засідання у справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
08.04.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про витребування доказів.
08.04.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про виклик свідків.
09.04.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Коновалом А.М. подано клопотання про витребування доказів.
22.06.2020 року на адресу суду з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 247/2019 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
14.07.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Коновалом А.М. подано заяву про заміну первісного відповідача Харківську міську раду належним відповідачем ОСОБА_2 .
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 14.07.2020 року замінено первісного відповідача Харківську міську раду належним відповідачем ОСОБА_2 , яка 28.02.2019 року звернулася до 11-ї Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_3 .
16.07.2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Коновалом А.М. подано уточнений позов до відповідача ОСОБА_2 .
Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Коновал А.М. у судовому засіданні уточнений позов підтримав та просив його задовольнити..
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву на позов.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.
Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи.
За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст.280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач.
Представник П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заяви про розгляд справи без представника нотаріальної контори.
Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши матеріали справи та докази, наведені в обґрунтування позову, вважає, що позовні вимоги позивача законні, обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.
Судом встановлено, що рідним батьком позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_3 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане Палацом новонароджених м. Харкова 11.06.1998 року, актовий запис № 2838).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна об`єкта нерухомого майна, сформованої 09.07.2020 року, ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3 на підставі договору купівлі-продажу, реєстрований № 4150, посвідчений 04.08.2009 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Костенко С.А.
28.02.2019 року Одинадцятою Харківською державної нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 247/2019 року після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Крім того, з наданої під час судового розгляду по суті вищезазначеної цивільної справи 22.06.2020 року на запит суду спадкової справи № 247/2019, заведеної Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою 28.02.2019 року, встановлено, що підставою для заведення спадкової справи став факт звернення 28.02.2019 року із заявою про прийняття спадщини після смерті рідного брата - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори відповідачки ОСОБА_2 .
У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частина 1 ст. 1222 ЦК України визначає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
У відповідності до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до положень ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини.
Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який пом ер 11.12.2018 року, встановлюється по 11.06.2019 року.
Матеріали справи свідчать, що 19.06.2019 року, тобто після спливу строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , на адресу позивача ОСОБА_1 П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою направлений лист за вих. № 2802/02-14, з якого вбачається, що після померлого ОСОБА_3 відкрилася спадщина.
01.07.2020 року позивач звернувся до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Литвиненко Ю.Ю,. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки заяви про згоду на подачу заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 від спадкоємця, який прийняв спадщину, до нотаріальної контори не надходило. У зв`язку з чим неможливо встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Згідно висновків, які містяться в Постанові Верховного Суду по справі №372/1937/17 від 16.01.2019 (режим доступу в ЄДРСР: 79313794), а також інших постанов Верховного суду, долучених за заявою позивача, незначний пропуск строку є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Як зазначено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України (абз.1 п. 24 Постанови). У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини (абз.7 п. 24 Постанови). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплив 11.06.2019 року, повідомлення з нотаріальної контори про відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 позивач отримав 19.06.2019 року, з заявою про прийняття спадщини звернувся до нотаріальної контори 01.07.2019 року, а позов до суду було пред`явлено 14.08.2019 року, тобто пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснила суду, що з батьком позивача ОСОБА_3 вона була розлучена з 1994 року, їхній син - позивач ОСОБА_1 після розлучення проживав із нею, з батьком спілкувався край мало, виключно по стаціонарному телефону. В телефонних розмовах ОСОБА_3 повідомляв їм, що він живе сам, після розлучення ні з ким не одружувався, інших дітей, крім позивача, не мав. Враховуючи таке обмежене спілкування про смерть ОСОБА_3 вони дізналися із запізненням, тільки після отримання листа з боку нотаріальної контори. Також свідок підтвердила, що з 6 місячного віку позивач страждає психічними розладами, по декілька разів на рік перебував на стаціонарному лікуванні, систематично приймає ліки, які мають побічні дії та негативно впливають на концентрацію уваги, викликають стан сонливості. Через такі особливості позивач не працює, догляд за ним у побуті здійснює мати.
Крім вказаних обставин судовим розглядом було встановлено, що позивач відповідно до довідки від 10.07.2019 року, виданої КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради, страждає на хронічне захворювання центральної нервової системи з народження, у зв`язку із чим потребує постійного лікування.
З відповіді на запит суду КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради від 14.05.2020 року № 3276 вбачається, що ОСОБА_1 спостерігається в КНП «Міський психоневрологічний диспансер № 3» Харківської міської ради з 1998 року, діагноз: органічний розлад особистості та поведінки внаслідок захворювання, ураженні і дісфунція головного мозку.
Оскільки поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом, суд приходить до висновку, що матеріалами справи встановлено, що позивач дійсно не звернувся у встановлений законом строк після смерті ОСОБА_3 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через стан здоров`я.
Викладені обставини суд вважає поважними і такими, що свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для вчинення спадкоємцем ОСОБА_1 дій щодо прийняття спадщини, а також враховуючи, що пропущений строк є незначним, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини в один місяць з дня набрання рішення суду законної сили, який вважає достатнім.
Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 5, 10, 11, 76-80, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 280 ЦПК України, ст. ст. 1217, 1222, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа: П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 .
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване у встановленому порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_4 .
Третя особа - П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, адреса місцезнаходження: м. Харків, вул. Валентинівська, 22-Г.
Повне судове рішення складено 07.09.2020 року.
Суддя Т.В. Бабкова