1Справа № 335/1201/20 2/335/1092/2020
УХВАЛА

1 вересня 2020 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого судді Соболєвої І.П.,
за участю секретаря судового засідання Лазоренко Д.М.,
позивача за первісним позовом
(відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 ,
представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 ,
відповідача за первісним позовом
(позивача за зустрічним позовом) ОСОБА_3
представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжі матеріали справи та уточнену позовну заяву ОСОБА_1 у справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації 1/2 вартості транспортного засобу,
ВСТАНОВИВ:
12.02.2020 ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ сумісно нажитого майна подружжя. Позов обґрунтований вимогами ст.ст. 60, 62, 70, 71 Сімейного кодексу України. З урахуванням уточнень від 09.04.2020, просить суд:
1) визнати квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 53,19 кв.м., житловою площею 30,05 кв.м. спільною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
2) розподілити майно, що є спільною сумісною власністю подружжя виділивши позивачу з сумісно нажитого майна подружжя:
- 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 33,74 кв.м., житловою площею 17,25 кв.м.;
- 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 53,19 кв.м., житловою площею 30,05 кв.м.
3) визнати за позивачем право власності на:
- 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 33,74 кв.м., житловою площею 17,25 кв.м.;
- 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 53,19 кв.м., житловою площею 30,05 кв.м.
4) стягнути з відповідача на користь позивача 341 769,50 грн., що становить вартість 1/2 частини автомобіля MAZDA моделі CX-5 2.L 6AT 2WD TOURING, 2019 року випуску, державний номер НОМЕР_1 .
Ухвалою від 28.02.2020 судом прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 09.04.2020.
15.05.2020 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення грошової компенсації 117 295,00 грн., а саме 1/2 вартості транспортного засобу марки HUNDAI моделі ELANTRA, 2011 року випуску.
15.06.2020 ухвалою суду прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом. Вимоги за зустрічним позовом об`єднані в одне провадження з первісним позовом.
25.08.2020 до суду від позивача за первісним позовом надійшла уточнена позовна заява до ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , за участю третьої особи приватного нотаріуса Коноваленко Олени Вікторівни Запорізького міського нотаріального округу, в якій позивач, окрім зазначених вище вимог, додатково просить суд:
- визнати недійсним договір дарування укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , який посвідчено 22.08.2019 приватним нотаріусом Коноваленко О.В. за реєстраційним №3 389.
- розподілити майно, що є спільною сумісною власністю подружжя виділивши позивачу з сумісно нажитого майна подружжя, у т.ч., 1/2 частину приміщення першого поверху /літ.А-5/ за адресою АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 26184553.
- визнати за позивачем право власності на 1/2 частину приміщення першого поверху /літ.А-5/ за адресою АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомості 26184553.
Уточнений позов обґрунтований вимогами ст.ст. 60, 61, 62, 63, 69, 70, 71 Сімейного кодексу України, ст. 16, 216, 233 Цивільного кодексу України.
У судовому засіданні представник позивача за первісним позовом підтримала подану уточнену заяву та просить прийняти її до розгляду. Зазначила, що зміна кола осіб в уточненій позовній заяві є збільшенням позовних вимог. Уточненнями є додаткове майно, а саме приміщення поверху /літ.А-5/ за адресою АДРЕСА_3 , яке було подароване відповідачем своїй матері ОСОБА_6 за Договором дарування. Вказує, що вказане приміщення було придбано під час перебування позивача та відповідача у шлюбі. Оскільки ОСОБА_1 була примушена надати дозвіл на здійснення правочину щодо дарування спірного приміщення ОСОБА_5 , вважає належним способом захисту визнати недійсним укладений договір та здійснити розподіл майна.
Представник відповідача за первісним позовом проти прийняття судом уточненої позовної заяви заперечує. Зазначив, що поданий уточнений позов суперечить приписам ЦПК України. Пояснив, що ЦПК передбачає право збільшення або зменшення розміру позовних вимог що виражається у зміні арифметичних показників; або зміну предмету або підстав позову. Зазначив, що у поданому уточненому позові збільшено одночасно і предмет і підставу позову, що прямо заборонено процесуальним законодавством. Послався на практику Великої палати Верховного суду у складі Касаційного господарського суду викладену у постанові від 03.08.2020 справа №911/2139/19. Зазначив, що процесуальним законом не передбачено право позивача на подання (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п. У разі надходження суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому доповнення майнового позову немайновою вимогою не є збільшенням розміру позовних вимог.
Розглянувши в судовому засіданні 01.09.2020 уточнену позовну заяву ОСОБА_1 , суд не приймає останню, з огляду на таке.
Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Під зміною розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково до викладених у позовній заяві - така дія кваліфікується як зміна предмета позову.
ЦПК України передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову. Тому, одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Тому, в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникла нова матеріально-правова вимога позивача про визнання недійсним договір дарування, яка обґрунтована іншими обставинами (надання дозволу на дарування приміщення під впливом та погрозою розправи), а це за своєю суттю уже новий позов.
Тобто у даному випадку існує одночасна зміна предмета й підстав позову яка відбулась з подачею позивачем відповідної заяви, у якій просить суд визнати недійсним договір дарування та визнати право власності на 1/2 частину приміщення вже не з підстав набуття його під час сумісного нажиття майна подружжям, а у зв`язку з тим, що такий правочин (надання дозволу на його вчинення) було укладено під впливом тяжкої для неї обставини й на вкрай невигідних умовах (згідно зі ст. 233 ЦК України).
Отже підставами такої вимоги є тяжкі для позивача за первісним позовом обставини та факти його укладення на вкрай невигідних умовах. Тому, за описаної ситуації позивач змінила як предмет позову, так і підстави позову, що забороняється ЦПК України.
Частинами 1, 3 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.
З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду з уточненим позовом було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. та 1 808,70 грн., який необхідно повернути позивачеві.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 49, 260, 261 ЦПК України, суд
Повернути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) з державного бюджету судовий збір, сплачений при поданні уточненого позову у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. відповідно до квитанції № 3 від 21.08.2020.
Повернути ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) з державного бюджету судовий збір, сплачений при поданні уточненого позову у розмірі 1 808 (одна тисяча вісімсот вісім) грн. 70 коп. відповідно до квитанції № 11 від 21.08.2020.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Запорізького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 07.09.2020.

Суддя І.П. Соболєва