"24" лютого 2020 р. Справа № 363/731/20
УХВАЛА

21 лютого 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко Олега Анатолійовича про визнання недійсними договорів,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко О.А. про визнання недійсними договорів іпотеки від 18 лютого 2019 року укладених між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посилаючись на те, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року накладено арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку кадастровий номер :35:023:0012, площею 0,0615 га, з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) за тією ж адресою. 25 вересня 2018 року державним виконавцем Подільського РВ ДВС ГТУЮ у м. Києві Бондаренком О.С. відкрито виконавче провадження з примусового виконання ухвали суду від 12 вересня 2018 року та 26 вересня 2018 року ним винесено постанову про арешт майна боржника, а саме вказаного вище майна. 27 серпня 2019 року його позов задоволено стягнуто з відповідачки ОСОБА_2 на його користь заборгованість за договором позики у розмірі 18 500 доларів США, що еквівалентно 515 225 грн. 3 % річні в розмірі 8 215 грн. 37 коп. та 9 162 грн. 40 коп. В подальшому державним виконавцем Бондаренком О.С. виявлено факт несанкціонованого вилучення накладеного ним обтяження Вороньківською сільською радою Бобровицькою району Чернігівської області ОСОБА_4 . накладеного державним виконавцем на спірний житловий будинок та земельної ділянки ОСОБА_2 , на підставі постанови про закінчення виконавчого провадження від 12 жовтня 2018 року. Про факт підробки вказаної постанови державний виконавець направив повідомлення до Подільского РУ ГУ НП в м. Києві. Вважає, що зазначене вчинено протиправно без достатніх на те правових підстав, та з порушенням вимог Законодавства України.

В поданій заяві про забезпечення позову позивач просив накласти арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку кадастровий номер :35:023:0012, площею 0,0615 га, з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку та господарських будівель та споруд (присадибна ділянка). Крім того просив заборонити ОСОБА_3 , а також іншим особам, які мають на це повноваження державного реєстратора вчиняти дії, спрямовані на відчуження, розпорядження та (або) реєстрацію, перереєстрацію щодо спірного майна.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Встановлено, що згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 07 лютого 2020 року власником житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку кадастровий номер :35:023:0012 є ОСОБА_3 .

Згідно роз`яснень даних в п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи дану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, доводи та обґрунтування позову, подані докази та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, оскільки невжиття таких заходів може призвести до істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що є підставою до забезпечення позову шляхом арешту спірного майна та заборони державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії щодо спірного будинку та земельної ділянки.

З огляду на характер спору, обґрунтованість доводів заявника про передумову звернення до суду внаслідок несанкціонованого вилучення обтяження спірного майна, яке на думку позивача незаконно відчужено ОСОБА_3 , а відтак для захисту прав та унеможливлення в подальшому утруднення можливого рішення суду, суд вважає за необхідне заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо спірного майна.

Вказані заходи є співмірними із заявленими позовними вимогами, й суд з метою виконання вимог ст. 149 ЦПК України може вжити заходи для такого, оскільки їх не застосування в разі вчинення такого правочину може істотно ускладнити й унеможливити виконання можливого рішення суду, і такий захід є необхідним для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених прав позивача на час розгляду справи в суді.

При цьому, обраний позивачем вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки на час розгляду справи в суді обмежується лише можливість розпоряджатися спірним майном.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З метою захисту прав, свобод і законних інтересів позивача до ухвалення рішення в цій справі слід вжити заходів для такого.

Матеріали справи не містять дані про можливе заподіяння збитків при застосуванні заходів забезпечення позову, а тому підстав для застосування зустрічного забезпечення судом не встановлено.

Доводи заяви позивача про це є слушними й обґрунтованими.

Крім того, підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення в цьому випадку судом згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України також не встановлено.

Таким чином вказана заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 149-154, 260 ЦПК України,

ухвалив:

заяву задовольнити.

Накласти арешт та заборонити ОСОБА_3 та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти реєстраційні дії спрямовані на відчуження, розпорядження та реєстрацію щодо житлового будинку АДРЕСА_1 (реєстровий номер об`єкта нерухомого майна 218) та земельну ділянку кадастровий номер :35:023:0012, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстровий номер об`єкта нерухомого майна 218), що належать ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя