Справа № 760/7619/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Король А.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 , про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

24.03.2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 , про визнання права власності на Ѕ частину будинку АДРЕСА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 26.03.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

24.06.2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_8 про накладення на позивача штрафу за зловживання процесуальними правами.

В заяві представник посилається на те, що в провадженні Солом`янського районного суду м. Києва у судді Букіної ОМ. перебуває справа № 760/22554/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про визнання укладеним договору купівлі-продажу та визнання права власності на житловий будинок.

Просить на підставі ст.ст. 143, 148 ЦПК України постановити ухвалу про стягнення з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету штрафу, оскільки позивачем подано два позови до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, що відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України є зловживанням процесуальними правами, тобто вчинено дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

У підготовчому засіданні представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримала подану заяву та просила її задовольнити.

Позивач заперечував щодо поданої заяви.

Відповідач - ОСОБА_6 та третя особа - ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись в порядку, передбаченому процесуальним законом, про причини неявки не повідомили.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення з відповідної особи в дохід державного бюджету штрафу у випадку, зокрема, зловживання процесуальними правами, вчинення або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Разом з тим, посилання представника відповідачів щодо зловживання позивачем процесуальними правами фактично містить опис обставини, які регулюються іншими процесуальними нормами.

Так, за приписами п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Судом встановлено, що у провадженні Солом`янського районного суду м. Києва у судді Букіної ОМ. перебуває цивільна справа № 760/22554/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 про визнання укладеним договору купівлі-продажу та визнання з тих же підстав права власності на житловий будинок, а саме на Ѕ частину будинку АДРЕСА_1 , у якій 02.10.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд якої до теперішнього часу не завершено.

Зважаючи на те, що позивач повторно звернувся до суду із позовною заявою з тим самим предметом та з тих самих підстав, суд розцінює дії позивача як такі, що вчинені з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями.

Так, положеннями ч.ч. 3,4 ст. 44 ЦПК України визначено, що, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Також згідно з п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позову без розгляду.

За викладених обставин суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду без стягнення штрафу.

Керуючись ст. ст. 44, 143, 148, 200, 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа ОСОБА_7 , про визнання права власності без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: