07.09.2020 Єдиний унікальний номер 205/6647/20
Номер провадження 2-о/205/130/20
РІШЕННЯ

іменем України

07 вересня 2020 року

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі головуючого судді Остапенко Н.Г., за участю секретаря судового засідання Шевцової М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу № 205/6647/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису, -

ВСТАНОВИВ:

01 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з заявою про видачу обмежувального припису, відповідно до якої просить видати обмежувальний припис ОСОБА_2 на строк 6 (шість) місяців з заборонами щодо:

- перебування в місці проживання (перебування) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 або іншої адреси їх місця проживання;

- наближення на 100 метрів до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- особисто і через третіх осіб розшукувати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якщо вони за власним бажанням перебуває у місці, невідомому ОСОБА_2 , переслідувати ОСОБА_1 та в будь-який спосіб спілкуватися з ОСОБА_1 ;

- ведення листування, телефонних переговорів з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або контактування з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та діти ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , стали жертвами фізичної розправи: фізичних побоїв та психологічних знущань, домашнього насильства з боку колишнього чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є людиною жорстокою, схильною до садизму. Заявник постійно, системно, протягом декількох років зазнавали фізичних травм та побоїв від ОСОБА_2 . Діти постійно свідки побоїв їх матері. На неодноразові звернення до поліції дієвого реагування не було і тому побої та напади на заявника не припинялись.

Ухвалою суду від 02 вересня 2020 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі.

Від заявника ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, заяву підтримала в повному обсязі та просила задовольнити.

В судове засідання заінтересована особа: ОСОБА_2 не з`явився. Про день місце та час розгляду справи сповіщений належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив, письмових заяв від нього не надходило.

У відповідності до вимог абз. 2 ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису.

Справу розглянуто у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Частиною 1 ст. 350-5 ЦПК України встановлено, що справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису.

Відповідно до п. п. 3, 7, 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Фізичне насильство - форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь якій формі.

Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Згідно ч. 2, 3 ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків.

Оцінкою ризиків вважається оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»).

Враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у Кодексі Україні про адміністративні правопорушення та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях.

Частиною 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - батьки (мати, батько) і дитина (діти).

Необхідною умовою для застосування судом до заінтересованої особи спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству є вчинення по відношенню до заявника домашнього насильства, що підлягає доказуванню.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебували в зареєстрованому шлюбі з 31 серпня 2013 року по 15 листопада 2017 року (а.с. 10-11).

Від спільного подружнього життя мають сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 12).

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 спільно не проживають з серпня 2017 року, з моменту припинення шлюбних відносин між ними склалися неприязні відносини.

З відповіді ГУ НП в Дніпропетровській області № 45.3/3371 від 23.05.2020 р. вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово зверталася до Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області із повідомленнями щодо вчинення відносно неї домашнього насильства з боку ОСОБА_2 (а.с. 9).

Висновком КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» ДОР від 10.07.2019 № 2193, складеного на підставі обстеження ОСОБА_1 , яка зазначила, що 27.04.2019 року приблизно 11-30 год. колишній чоловік бив її рукою по голові та обличчю, від чого вона неоднаразово падала, на основі судово-медичного обстеження у ОСОБА_1 виявлені ушкодження у вигляді: черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, забію м`яких тканин голови, що спричинені від дії тупого твердого предмету (предметів), можливо в термін, на який вказує обстежена. Виявлені тілесні ушкодження відносяться до ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень (а.с. 16-21).

Згідно висновку КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ» ДОР від 07.03.2020 № 718, складеного на підставі обстеження ОСОБА_1 , яка зазначила, що 06.03.2020 року приблизно о 19-00 год. колишній чоловік ОСОБА_2 на вулиці хапав її за руки, вдарив головою в область носу та лоба, від чого вона на деякий час дезорієнтувалася, на основі судово-медичного обстеження у ОСОБА_1 виявлені ушкодження у вигляді: 2-х саден на спинці носу, що спричинені від дії тупого твердого предмету (предметів), чи удару об такий (такі), можливо в термін, на який вказує обстежена. Виявлені тілесні ушкодження відносяться до ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень (а.с. 14-15).

Як вбачається, з наданої роздруківки з месенджеру «Viber», з мобільного телефону НОМЕР_1 на мобільний телефон заявниці надходять повідомлення з погрозами (а.с. 22, 23).

З огляду на наведене та з урахуванням наданих заявником доказів, суд приходить до висновку, що наявні обґрунтовані ризики вчинення ОСОБА_2 домашнього насильства щодо заявниці, тому з метою забезпечення дієвого та ефективного захисту інтересів ОСОБА_1 доцільно встановити відносно ОСОБА_2 обмежувальний припис строком на 6 (шість) місяців.

Рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 350-8 цього Кодексу про видачу обмежувального припису повідомити уповноважений підрозділ органу Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районну державну адміністрацію, та виконавчий орган сільської, селищної, міської, районної у містах ради за місцем проживання (перебування) заявника.

Вирішуючи заявлені вимоги щодо видачі обмежувального припису ОСОБА_2 на строк 6 (шість) місяців у відношенні дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 141 Сімейного кодексу України (далі СК) мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

У відповідності з частинами першою третьою статті 157 СК питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Суд зазначає, що встановлення заборони щодо спілкування з сином ОСОБА_4 є порушенням прав та обов`язків ОСОБА_2 .

Приймаючи до уваги, що з боку заявниці не надано належних та допустимих доказів вчинення домашнього насильства з боку ОСОБА_2 у відношенні дітей, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви в частині видачі обмежувального припису ОСОБА_2 на строк 6 (шість) місяців у відношенні дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В силу ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, слід віднести на рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 81, 82, 133, 141, 142, 259, 263-265, 268, 272, 273 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , про видачу обмежувального припису - задовольнити частково.

Видати обмежувальний припис ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на строк 6 (шість) місяців з заборонами щодо:

- перебування в місці проживання (перебування) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 або іншої адреси їх місця проживання;

- наближення на 100 метрів до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- особисто і через третіх осіб розшукувати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому ОСОБА_2 , переслідувати ОСОБА_1 та в будь-який спосіб спілкуватися з ОСОБА_1 ;

- ведення листування, телефонних переговорів з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або контактування з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб.

В задоволенні заяви в іншій частині - відмовити.

Копію рішення направити до Новокодацького відділення поліції Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області для взяття ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , на профілактичний облік та до виконавчого комітету Новокодацької районної у місті Дніпрі ради.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Г. Остапенко