Єдиний унікальний номер 229/7651/19
Номер провадження 2/229/468/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі: головуючого судді Гонтар А.Л.

при секретарі Білик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

позивач ОСОБА_1 11 грудня 2019 року звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/2 частки квартири, яка знаходитьсяза адресою: АДРЕСА_1 . Він є спадкоємцем після смерті матері.

ОСОБА_1 звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено, оскільки він пропустив строк для її прийняття. Він вважає, що пропустив строк з поважних причин. 1/2 частина квартири належала батькові позивача, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті батька мати склала заповіт на його ім"я, але заповіт було складено лише на 1/2 частину квартири про, що йому не було відомо.

Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 померлой 24 серпня 2018 року.

16 грудня 2019 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було відкрито провадження по справі та справу призначено у підготовче засідання на 27 січня 2020 року (а.с.24-25).

27 січня 2020 року по справі були проведені підготовчі дії, а саме зроблено запит до нотаріальної контори про витребування відомостей про наявність спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду на 20 люте 2020 року (а.с.28-29).

Відповідь нотаріальної контори надійшла до суду 17 лютого 2020 року (а.с.34-35)

Позивач ОСОБА_1 не з`явився у судове засідання, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій вказав, що свої позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача Териториальної громади в особі Дружківської міської ради в судове засідання не з`явилися, надали заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечують (а.с.32-33 ).

Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню виходячи з таких підстав.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Виходячі із статтей 15,16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно до статей 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до актового запису про народження №171 від 27 березня 1968 року батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с.18).

Таким чином, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 2018 року, що підтверджується актовим записом № 738 від 27 серпня 2018 року (а.с. 10).

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді 1/2 частки квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_2 , яка належала померлої на підставі свідоцтва про право власності на житло від 01 червня 1999 року (а.с.14).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Таким чином, позивач є спадкоємцем за законом і відповідно до ст. 1261 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав.

Позивач вказав на те, що, вважав, що мати склала відносно нього заповіт і тому йому не треба звератися до нотаріальної контори, але він помилявся.

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд, вважає, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст. 11,12,76,81,258,263,264,265 ЦПК України, ст. 1261-1270, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

позовні вимоги ОСОБА_1 до Териториальної громади в особі Дружківської міської ради про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 28 лютого 2020 року.

Суддя: А. Л. Гонтар