КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.

судді Березовенко Р.В., Лівінський С.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 березня 2020 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «КИЇВОБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року ПрАТ «Київобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просило стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією у розмірі 8 470,00 та судовий збір.

Свої вимоги обґрунтовувало тим, що між ОСОБА_1 , як споживачем та ПрАТ «Київобленерго», як постачальником було укладено загальний договір про користування електричною енергією (особовий рахунок НОМЕР_1 ), за умовами якого постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Факт споживання та користування електричною енергією за адресою виявленого порушення скаржником не заперечується. 09.06.2018 уповноваженими представниками позивача за участю третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , проводився огляд за місцем знаходження електричного обладнання споживача за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду було виявлено факт порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 (далі - ПКЕЕН, діючими на дату складення акту), зокрема: «п. 48 ПКЕЕн - виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії високочастотним полем високочастотного генератора внаслідок чого спожита електрична енергія не враховується».

За фактом виявлених порушень під час огляду та за участю ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , у відповідності до п. 53 ПКЕЕн позивачем був правомірно складений Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 037207 від 09.06.2018.

13.06.2018 було проведено перше засідання комісії по розгляду Акту та складено Протокол № 283 від 13.06.2018 засідання комісії з розгляду Акту порушення користування електричною енергією та вирішено одноголосно «Вилучені матеріали до акту про порушення упакувати в сейф пакет та направити на проведення експертного дослідження після отриманого висновку повторно направити запрошення споживачу на проведення засідання комісії».

11.09.2018 експертом Незалежного інституту судових експертиз Пампухою Г.Г. складено висновок експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9166 (вх. № 9074 від 13.09.2018).

Дослідженням встановлено, що «При підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В частотою 50 Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини прозорої кришка лічильника електричної енергії НІК 2301 АП2В зав. № 14 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі всього періоду впливу».

У встановлений в повідомленні позивача за вих. № 06/280/8572 від 26.11.2018 та за вих. № 03/800/1933 від 19.03.2019, відповідач обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією, у відповідності до рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту № К 037207 від 09.06.2018 про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого протоколом засідання комісії № 125 від 24.10.2018, у повному обсязі не виконав і його основна заборгованість перед позивачем складає 8 470,43 грн., що підтверджується Актом про порушення Правил користування електроенергією споживача, рішенням комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту про порушення правил користування електроенергією у споживача, розрахунком по акту від 09.06.2018, тому просило у позові задовольнити (а.с. 1-7).

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.03.2020 позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» вартість електричної енергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією у розмірі 8 470, 43 грн., вирішено питання про розподіл судових витрат (а.с. 76-83).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права та невірним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким у задоволені позову відмовити у повному обсязі. Вказує, що він не був присутнім під час огляду працівниками «Київобленерго» його лічильника 09.06.2018, також не був повідомлений щодо наявності акту про порушення використання споживачем електроенергії та про його розгляд комісією, а тому вважає такий документ недійсним. Крім того, зазначає, що звіт експерта долучений до позову наданий не в повному обсязі (а.с. 86-89).

06.07.2020 надійшов відзив від позивача, в якому зазначено, що судом першої інстанції повно та всебічно розглянуто справу, досліджено всі наявні в матеріалах справи докази, постановлено законне та обґрунтоване рішення. Вказує, що відповідачем не надано жодного доказу, який би спростував висновки суду першої інстанції (а.с. 124-131).

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення сторони, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 06.07.1999 (надалі ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 08.02.2006, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 (далі Методика), чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електричної енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Так, пунктами 8, 9 ПКЕЕН передбачено, що прилади обліку електричної енергії мають бути придбані, встановлені, підключені енергопостачальником. Споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками.

Відповідно до частини 1 статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника і що має місце у даній справі.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, між ОСОБА_1 , як споживачем та ПрАТ «Київобленерго», як постачальником електроенергії було укладено Договір про користування електричною енергією (особовий рахунок НОМЕР_1 ), за умовами якого постачальник постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

09.06.2018 уповноваженими представниками позивача проводився огляд за місцем знаходження електричного обладнання споживача за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду було виявлено факт порушення ПКЕЕн, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, зокрема: «…п. 48 ПКЕЕн, а саме самовільне підключення струмоприймачів, електрообладнання до мереж електропостачальника шляхом зняття пломби з клемової кришки. Облік без пломби вважати не розрахунковим…».

За фактом виявлених порушень під час огляду, позивачем був складений Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 037207 від 09.06.2018 (а.с. 9-10).

13.06.2018 було проведено засідання комісії по розгляду Акту та складено протокол № 283 з розгляду Акту порушення користування електричною енергією та вирішено, що порушення сталося з вини споживача, вчинене відкритим способом, і що Акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5, п.п. 5, п. 3.1.3. Методики, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, оскільки мало місце «…явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії високочастотним полем високочастотного генератора внаслідок чого споживча електрична енергія не враховується» (а.с. 11).

11.09.2018 експертом Незалежного інституту судових експертиз Пампухою Г.Г. складено висновок експертного дослідження за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9166 (вх. № 9074 від 13.09.2018), яким встановлено, що «При підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В частотою 50 Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимуму (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини прозорої кришка лічильника електричної енергії НІК 2301 АП2В зав. № 14 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії на протязі всього періоду впливу» (а.с. 14-30).

24.10.2018 було проведено повторне засідання комісії по розгляду Акту та складено Протокол № 125 від 24.10.2018 засідання комісії з розгляду Акту порушення користування електричною енергією та вирішено одноголосно, що порушення сталося з вини споживача вчинене прихованим способом і що Акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5., п.п. 5. п. 3.1 1 Методики, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, оскільки мало місце «явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії високочастотним полем високочастотного генератор внаслідок чого спожита електрична енергія не враховується» (а.с. 13).

ПрАТ «Київобленерго» неодноразово направляло споживачу рекомендовані повідомлення щодо розгляду Акту порушення користування електричною енергією, однак вони поверталися з відміткою за закінченням встановленого строку зберігання (а.с. 12, 144 - 146).

В силу п. 8.2.6. та п. 8.2.7. ПРРЕЕ (діючих на дату проведення повторного засідання комісії) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

У разі відмови споживача або представника споживача від отримання повідомлення про місце, час і дату засідання комісії або відсутності споживача або його представника за адресою, визначеною у даних щодо споживача, наявних в оператора системи, оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.

Отже, з моменту, коли відповідач дізнався про наявність спору між ним та ПрАТ «Київобленерго», у ОСОБА_1 була можливість подати свої заперечення комісії, яка розглядала Акт порушення користування електричною енергією № К 037207 від 09.06.2018, однак таких відомостей матеріали справи не містять. Станом на дату подання до суду даного позову, даний Акт був та є чинним, в судовому порядку не визнаний недійсним та не скасований, як наслідок підлягаю виконанню скаржником, як споживачем електричної енергії.

Таким чином, рішення засідання комісії ПрАТ«Київобленерго» по розгляду Акту про порушення Правил користування електроенергією споживачем, що оформлене Протоколом, повністю відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства.

Твердження апелянта про те, що наданий звіт № 9074 від 11.09.2018 додано до позову не в повному обсязі, не береться до уваги, оскільки з матеріалів справи вбачається, що такий звіт містить не лише висновки експерта, а й фотозображення досліджуваного матеріалу на аркушах звіту 8-14, завірений належним чином, що відображено на а.с. 30, тому даний звіт подано у повному обсязі.

Посилання ОСОБА_1 на те, що позов подано неналежною особою, а саме представник не є адвокатом, безпідставні, оскільки п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 1 ч. 4 та п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК).

Частинами 1, 2 статті 60 ЦПК України закріплено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Таким чином, у даній справі представляти інтереси ПрАТ «Київобленерго» може не тільки адвокат, а й представник за довіреністю, який відповідає нормам чинного законодавства.

З наявних в матеріалах справи доказах про факт порушення ОСОБА_1 договору про користування електричною енергією, дійсністю акту, суд першої інстанції всебічно і повно з`ясував обставини справи, дав об`єктивну оцінку зібраним і дослідженим в судових засіданнях доказам та постановив вірне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 371, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 березня 2020 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «КИЇВОБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Р.В. Березовенко

С.В. Лівінський