Справа № 661/5498/19
Провадження № 2/661/171/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2020 року

Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді - Червоненко Д.В.,

розглянувши в письмовому провадженні, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом Міської організації вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка в інтересах ОСОБА_1 до загальноосвітньої шкоди І-ІІІ ступенів № 10 Новокаховської міської ради Херсонської області, директора загальноосвітньої шкоди І-ІІІ ступенів №10 Новокаховської міської ради Херсонської області Рєзнікова ОСОБА_2 Вадимовича про скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

встановив:

Голова Міської організації вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка Захарченко Т.М. звернулась до суду в інтересах члена профспілки Суховицької О.В. з позовом, в якому просить скасувати наказ № 12 к/тм від 31.05.2019 р., яким останній змінено умови праці без погодження з профспілкою; зобов`язати директора погодити з профспілкою попередню тарифікацію на 2019-2020 роки та стягнути з директора школи ОСОБА_3 5000 грн. моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 31.05.2019 року директор загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 10 Новокаховської міської ради Рєзніков В.В. видав наказ № 12 к/тм «Про зміну істотних умов праці», яким попередив ОСОБА_1 про зміну з 02.09.2019 року її умов праці шляхом зменшення обсягу робіт заступника директора зі ставки на 0,5 ставки та збільшення обсягу робіт вчителя з 0,5 ставки до ставки. 05.06.2019 року їй було надіслано попередження про зміну істотних умов праці, ознайомившись з яким, просить погодити зміни умов праці з вільною профспілкою, членом якої вона є.

Вказує, що листом від 13.06.2019 року за вх. № 420 заступник директора Суховицька О.В. звернулася до директора ЗОШ № 10 із проханням роз`яснити їй причини істотних змін умов праці; листом від 13.06.2019 року за вх. № 418 директора Суховицька О.В. запитує у директора школи про організацію виховної роботи, якою вона опікується, у зв`язку зі звільненням педагога-організатора та відсутністю наказу про покладання на когось виконання роботи цього працівника; 13.06.2019 року просить надати їй посадові обов`язки заступника директора з виховної роботи. Однак, не отримавши ґрунтовних відповідей, 21.06.2019 року вона звертається до начальника відділу освіти з вимогою здійснити заходи для забезпечення виконання директором ЗОШ № 10 законодавства України як це передбачено ст. 68 Конституції України, функціональними обов`язками директора.

Листом від 21.06.2019 року № 2014 директор школи відповідає на лист ОСОБА_1 № 420, який не містить ніякої інформації причин змін умов праці. Листом від 21.06.2019 р. № 202 директор надає відповідь на лист № 418, яким не надає відповідь на запрошену інформацію, не повідомляє на кого покладені обов`язки звільненого педагога-організатора та відмовляється оплачувати роботу виконану за відсутнього працівника. Листом від 21.06.2019 р. № 203 відмовляється надати посадові обов`язки заступника директора з виховної роботи.

30.08.2019 року директор ЗОШ № 10 видає наказ № 334 від 30.08.2019 року «Про розподіл функціональних обов`язків між адміністрацією школи на 2019-2020 н.р.», ознайомившись із яким, ОСОБА_1 звертається до профспілки з заявою про захист її прав і надає накази та листи, які стосуються її умов праці в закладі.

Профспілка, ознайомившись з наданими документами дійшла висновку, шо директор школи № 10 ОСОБА_3 умисно, безпідставно наказом № 12 к/тм від 31.05.2019 р. фактично без згоди працівника та без погодження з профспілкою перевів ОСОБА_1 , без змін в організації роботи школи змінив їй умови праці.

13.02.2020 року до суду надійшли відзиви від директора загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 10 Новокаховської міської ради Рєзнікова В.В. та його представника ОСОБА_4 на позов, з яких слідує, що відповідачі позов не визнають, посилаючись на те, що нормами ч.ч. 3, 4 статті 32 КЗпП України передбачено, що у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Якщо колишні істотні умови праці не може бути збережено, а працівник не згоден на продовження роботи в нових умовах, то трудовий договір припиняється за пунктом 6 статті 36 цього Кодексу.

Зміна істотних умов праці, передбачена частиною третьою статті 32 КЗпП України, за своїм змістом не тотожна звільненню у зв`язку зі зміною організації виробництва та праці, скороченням чисельності або штату працівників на підставі пункту 1 частини першої статті 40 КЗпП, оскільки передбачає продовження роботи за тією самою спеціальністю, кваліфікацією чи посадою, але за новими умовами праці.

За ч. 1 ст. 45 ЗУ «Про загальну середню освіту» штатні розписи державних і комунальних закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування і типів затверджуються керівником закладу загальної середньої освіти на підставі Типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти.

Відповідно до статті 45 Закону України "Про загальну середню освіту", розпорядження Кабінету Міністрів України від 27.08.2010 № 1716-р "Питання типових штатних нормативів загальноосвітніх навчальних закладів" та з метою упорядкування штатів та штатних нормативів загальноосвітніх навчальних закладів, наказом МОН України №1205 від 06.12.2010 р (зі змінами, внесеними згідно з Наказом МОН України від 01.02.2018 р № 90) затверджені Типові штатні нормативи закладів загальної середньої освіти (надалі - ТШНЗЗСО).

ТШНЗЗСО передбачено, що штатний розпис школи розробляється в межах затвердженого центральними та місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування фонду заробітної плати, дотримуючись найменування посад, передбачених цими Типовими штатними нормативами. Типовими штатними нормативами закладів загальної середньої освіти (ТШНЗЗСО) передбачено, що штатний розпис школи розробляється в межах затвердженого центральними та місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування фонду заробітної плати, дотримуючись найменування посад, передбачених цими Типовими штатними нормативами.

Типовими штатними нормативами закладів загальної середньої освіти, затверджені наказом МОН України № 1205 від 06.12.2010 р (зі змінами, внесеними згідно з Наказом МОН України від 01.02.2018 р № 90) у переліку посад «заступника директора з навчальної, навчально- виховної роботи у школах І-ІІІ ступенів, вказано, що посади заступника директора шкоди з навчальної, навчально-виховної роботи потрібно вводити з такого розрахунку: 0,5 штатної одиниці - за наявності 6-9 класів, 1 штатної одиниці - 10-20 класів, 1,5 штатної одиниці - 21-29 класів, 2 штатні одиниці - 30 і більше класів. Крім того, у межах вказаних норм за наявності двадцяти одного і більше класів має бути введено не менше 0,5 штатної одиниці посади заступника директора школи з виховної роботи.

Отже, законодавець чітко визначив нормативну чисельність посади заступника директора з виховної роботи.

Відповідно до ТШНЗЗСО керівникам закладів надається право у разі виробничої необхідності змінювати штати окремих структурних підрозділів або вводити посади (крім керівних), не передбачені штатними нормативами для даного закладу, в межах фонду оплати праці, доведеного лімітними довідками на відповідний період. Заміна посад працівників може здійснюватися лише в межах однієї категорії (педагогічного, господарсько-обслуговуючого тощо) персоналу (п. 2 Наказу № 1205).

У п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» суд роз`яснив, що «припинення трудового договору за п. 6 ст. 36 КЗпП при відмові працівника від продовження роботи зі зміненими істотними умовами праці може бути визнане обґрунтованим, якщо зміна істотних умов праці при провадженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою викликана змінами в організації виробництва і праці (раціоналізацією робочих місць, введенням нових форм організації праці, у тому числі перехід на бригадну форму організації праці, і, навпаки, впровадженням передових методів, технологій тощо)». Отже, під змінами в організації виробництва слід розуміти низку заходів.

ОСОБА_1 займає посаду заступника директора з виховної роботи в ЗОШ І-ІІІ ступенів №10.

31.05.2019 р за наказом №12/к/тм ЗОШ № 10 ОСОБА_1 була попереджена про зміну істотних умов праці за яким з 02.09.2019 р. їй як заступнику директора з виховної роботи змінюються умови праці на 0,5 ставки та 18 год вчителя української мови та літератури.

05.06.2019 р. ОСОБА_1 попереджена про майбутню зміну умов праці, що підтверджується її особистим підписом на попередженні.

За наказом № 196 к/тр від 30.08.2019 року ОСОБА_1 з 02.09.2019 р. нараховується заробітна плата виходячи з 0,5 ставки заступника директора з виховної роботи та 20,5 год як вчитель української мови та літератури.

Відповідно до тарифікаційного листа ОСОБА_1 вбачається, що розмір заробітної плати позивачки не зменшився станом на 01.09.2019 р., а навпаки збільшилась і становить - 14816,76 грн, порівняно зі станом на 01.09.2018 р. - 11 495,64 грн..

Штатний розпис ЗОШ І-ІІІ ступенів № 10 на 2019/2020 навчальний рік було затверджено начальником відділу освіти ОСОБА_5 Л.А. у відповідності до Типових штатних нормативів, затверджених наказом МОН України № 1205 від 06.12.2010 р. (зі змінами, внесеними згідно з Наказом МОН України від 01.02.2018 р. № 90) та визначено кількісний склад посади - заступника директора з навчально-виховної роботи - 2,5 ставки.

Відповідно до педагогічного навантаження на 2019/2020 н.р - 2,5 ставки заступника з НВ роботи розподілено на п`ять заступників директора, а саме: одна ставка припадає на початкову школу і розподіляється між заступником директора з НВ роботи - ОСОБА_6 (0,5) та ОСОБА_7 (0,5), інша ставка припадає на середню, старшу школу і розподіляється між заступниками Асєєвою Т.О. (0,5) та ОСОБА_8 (0,5), а 0,5 ставки припадає на заступника з виховної роботи - ОСОБА_1 ..

У 2019-2020 навчальному році у ЗОШ І-ІІІ ступенів №10 зросла кількість класів з 30 до 32, так у початковій школі працюють 15 класів та 17 класів середньої та старшої ланки, крім того у початковій школі на 2019-2020 рр. працює чотири інклюзивних класи.

Також з метою наукової та раціональної організації праці та відповідно до Концепції Нової української по ЗОШ №10 були переглянуті функціональні обов`язки керівних працівників школи внаслідок чого були зменшені функціональні обов`язки заступника директора з виховної роботи ОСОБА_1 , в частині обов`язку з організації програми інклюзивної освіти в школі, роботи з підготовки профільного навчання, предметів естетичного циклу (образотворче мистецтво, музика, художня культура, хореографія, клас-оркестр).

На виконання Наказу МОНУ № 609 від 08.06.2018 р. у ЗОШ №10 для роботи з дітьми інклюзивних класів у школі № 10 створена Команда супроводу дитини, у зв`язку із чим збільшено об`єм роботи заступника директора з навчально-виховної роботи, який здійснює контроль за виконанням висновку ІРЦ, залучає фахівців для надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дітям з ООП, проводить дії по адаптації та модифікації навчальної програми, здійснює контроль за веденням документації (ведення журналів спільної роботи, щоденники спостережень асистентів вчителів, плани роботи асистентів вчителів, здійснення навчально-виховного процесу, робота з індивідуальною програмою розвитку дітей з ООП, графік роботи фахівців), надання консультацій асистентам вчителів.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про освіту", керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень призначає на посаду та звільняє з посади працівників, визначає їхні функціональні обов`язки.

Отже, посада заступника з виховної роботи передбачена, але директор школи має право змінити штат заступників з виховної роботи чи навіть прибрати цю посаду, якщо в цьому є потреба (і якщо в школі менше 21 класу).

Відповідно до ч.3 ст.32 КЗпП України, до істотних умов праці віднесено: система та розмір оплати праці, пільги, режим роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміна розрядів і найменування посад та інші.

Тобто, зміна істотних умов праці відбувається з дотриманням встановленої законом процедури їх здійснення і тільки у випадках зміни в організації виробництва та праці. При цьому, роботодавець зобов`язаний повідомити працівника про зміну істотних умов праці не пізніше, ніж за два місяці до їх фактичного проведення, яке відбувається письмово, під розписку кожного працівника. Якщо по закінченні терміну попередження працівник відмовляється працювати у нових умовах, то роботодавець має право розірвати з ним трудовий договір із формулюванням «за відмову від продовження роботи у зв`язку зі зміною істотних умов праці».

Проведення власником заходів щодо зміни організації виробництва і праці - це виключне повноваження власника.

Попередження - це пропозиція працівникові продовжувати роботу після того, як власник з додержанням встановленого строку змінить істотні умови праці. Працівник може цю пропозицію прийняти і продовжувати роботу при змінених істотних умовах праці, а може відмовитись від продовження роботи у зв`язку із змінами істотних умов праці. В такому випадку працівник підлягає звільненню згідно п.6 ст.36 КЗпП.

Враховуючи, що у ОСОБА_1 на 2019/2020 навчальний рік зменшились функціональні обов`язки, у визначений законодавством строк остання була своєчасно повідомлена про зміни істотних умов праці, позивачка продовжила роботу на займаній нею посадою з 01.09.2019 р. на нових умовах праці, тому підстав у скасуванні наказу №12 к/тм від 31.05.2019 р. немає.

Що стосується вимоги ОСОБА_1 про зобов`язання директора школи погодити з профспілкою попередню тарифікацію на 2019-2020 роки зазначають наступне.

Частина 1 ст. 3 КЗпП України, вказує на те, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, а відповідно до ст. 4 того ж Кодексу законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Згідно з положеннями частин другої та третьої статті 97 КЗпП України, форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Згідно Закону України «Про колективні договори і угоди» та Постанови КМУ № 115 від 13.02.2013р., колективний договір в обов`язковому порядку проходить повідомну реєстрацію. По м. Нова Каховка таку реєстрацію проводить Управління праці та соціального захисту населення Новокаховської міської ради.

Відповідно до відповіді на звернення директора школи ЗОШ №10 від 12.02.2019 р. Управління праці та соціального захисту населення Новокаховської міської ради повідомило, що повідомна реєстрація колективного договору між відділом освіти Новокаховської міської ради та міською організацією вільної профспілки працівників освіти і науки у м. Нова Каховка не здійснювалась.

Відповідно ст.7 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» членами профспілок можуть бути особи, які працюють на підприємстві, в установі або організації незалежно від форм власності і видів господарювання, у фізичної особи, яка використовує найману працю, особи, які забезпечують себе роботою самостійно, особи, які навчаються в закладі освіти.

Згідно ст. 42 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", роботодавець за письмовими заявами працівників, які є членами профспілки, зобов`язаний щомісяця і безоплатно утримувати із заробітної плати та перераховувати на рахунок профспілки відповідно до укладеного колективного договору чи окремої угоди в терміни, визначені цим договором.

Зазначають, що звертаючись до суду з даною вимогою позивачка не конкретизувала, з якою саме профспілкою керівництво школи повинно погоджувати тарифікацію на 2019-2020 р. і членом якої профспілки вона є. Відповідно до довідки № 19 від 27.01.2020 р. по ЗОШ №10 з заробітної плати ОСОБА_1 профспілкові внески не утримуються.

Також вказують, що відповідно до інформації Федерації професійних спілок України викладеної у листі № 02/01-22/107 від 05.02.2020 р. Міська організація вільної профспілки працівників освіти і науки м. Нова Каховка до складу Профспілки працівників освіти і науки України не входить.

Тому, враховуючи вищевикладене, тарифікацію (педагогічне навантаження наказ № 194 к/тр від 30.08.2019 р.) на 2019-2020 роки у відповідності до норм ст. 97 КЗпП України адміністрація школи погодила з головою трудового колективу ОСОБА_9 ..

Що стосується вимоги позивачки про стягнення з директора школи ОСОБА_3 на її користь моральної шкоди в розмірі 5000 грн., відповідачі вказують на таке.

У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року (із послідуючими змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі, незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства, моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

ОСОБА_1 своє право на відшкодування моральної шкоди обґрунтовувала тим, що під час планової відпустки вона витрачала час на звернення до відділу освіти, до профспілки з заявами стосовно ненадання відповідей директора на її звернення, внаслідок чого знаходилась у стані стресу, у неї з`явилася безсоння, погіршились взаємовідносини у сім`ї.

Тобто, позивачка повинна надати докази, як на підтвердження протиправних дій чи бездіяльності директора школи ОСОБА_3 , так і докази спричинення їй моральної шкоди, а також наявності причинного зв`язку між діями, бездіяльністю заподіювача та спричиненою шкодою. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях.

До позовної заяви ОСОБА_1 долучено ряд звернень адресованих керівництву школи, а також відповіді директора звернення позивачки, жодних належних доказів в підтвердження того, що внаслідок «переписки» останньої з відповідачем було завдано моральної шкоди, позивачкою до суду не надано.

З наведених підстав просили відмовити Міській організації вільної профспілки працівників освіти і наук м. Н. Каховка в задоволені позову в повному обсязі та стягнути з ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1500 грн. 00 коп..

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 19 лютого 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 щодо призначення справи до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно положень ст. 32 КЗпП України, у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Якщо колишні істотні умови праці не може бути збережено, а працівник не згоден на продовження роботи в нових умовах, то трудовий договір припиняється за пунктом 6 статті 36 цього Кодексу.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» суд роз`яснив, що «припинення трудового договору за п. 6 ст. 36 КЗпП при відмові працівника від продовження роботи зі зміненими істотними умовами праці може бути визнане обґрунтованим, якщо зміна істотних умов праці при провадженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою викликана змінами в організації виробництва і праці (раціоналізацією робочих місць, введенням нових форм організації праці, у тому числі перехід на бригадну форму організації праці, і, навпаки, впровадженням передових методів, технологій тощо)».

Пунктом 31 вказаної Постанови роз`яснено, що згідно з ч. 3 ст.32 КЗпП (322-08) в межах спеціальності, кваліфікації і посади, обумовленої трудовим договором, зміна істотних умов праці: систем і розмірів оплати, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміни розрядів і найменування посад та інших - допускається за умови, що це викликано змінами в організації виробництва і праці та що про ці зміни працівник був повідомлений не пізніше ніж за 2 місяці. Якщо при розгляді трудового спору буде встановлено, що зміна істотних умов трудового договору проведена не у зв`язку зі зміною в організації виробництва і праці на підприємстві, в установі, організації, то така зміна з урахуванням конкретних обставин може бути визнана судом неправомірною з покладенням на власника або уповноважений ним орган обов`язку поновити працівникові попередні умови праці.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді заступника директора з виховної роботи ЗОШ І-ІІІ ступенів № 10.

31.05.2019 р. за наказом №12/к/тм ЗОШ №10 ОСОБА_1 була попереджена про зміну істотних умов праці за яким з 02.09.2019 р. їй, як заступнику директора з виховної роботи, змінюються умови праці на 0,5 ставки та 18 год вчителя української мови та літератури.

05.06.2019 р. ОСОБА_1 попереджена про майбутню зміну умов праці, що підтверджується її підписом на попереджені з відміткою про незгоду та необхідність погодження з Вільною профспілкою.

З 02.09.2019 р. ОСОБА_1 змінено істотні умови праці: 0,5 ставки заступника директора з виховної роботи та 20,5 год учителя української мови та літератури (наказ № 196 к/тр від 30.08.2019 року). З вказаним наказом ОСОБА_1 не погодилась, про що в наказі міститься відповідний запис.

Підставою для зміни істотних умов праці ОСОБА_1 в цих наказах вказано Концепцію Нової української школи та Закон України «Про освіту», а метою - необхідність оновлення моделі науково-методичної роботи з педагогічним кадрами, яка сприяє їхньому зростанню та формує відповідні мотиви до пошуку нових шляхів реалізації творчого потенціалу, наукового розроблення та обґрунтування питання методичного супроводження професійної діяльності вчителя в сучасних умовах.

У відзивах на позов зазначено, що штатним розписом ЗОШ І-ІІІ ступенів № 10 на 2019/2020 навчальний рік, затвердженим начальником відділу освіти Микитенко Л ОСОБА_10 А. у відповідності до Типових штатних нормативів, затверджених наказом МОН України № 1205 від 06.12.2010 р. (зі змінами, внесеними згідно з Наказом МОН України від 01.02.2018 р. № 90), визначено кількісний склад посади заступника директора з навчально-виховної роботи - 2,5 ставки.

Відповідно до педагогічного навантаження на 2019/2020 н.р. - 2,5 ставки заступника з НВ роботи розподілено на п`ять заступників директора, а саме: одна ставка припадає на початкову школу і розподіляється між заступником директора з НВ роботи - ОСОБА_6 (0,5) та ОСОБА_7 (0,5), інша ставка припадає на середню, старшу школу і розподіляється між заступниками Асєєвою Т.О. (0,5) та ОСОБА_8 (0,5), а 0,5 ставки припадає на заступника з виховної роботи - ОСОБА_1 .

У 2019-2020 навчальному році у ЗОШ І-ІІІ ступенів №10 зросла кількість класів з 30 до 32, у початковій школі працюють 15 класів та 17 класів середньої та старшої ланки, крім того у початковій школі на 2019-2020 рр. працює чотири інклюзивних класи.

З метою наукової та раціональної організації праці та відповідно до Концепції Нової української по ЗОШ №10 були переглянуті функціональні обов`язки керівних працівників школи внаслідок чого були зменшені функціональні обов`язки заступника директора з виховної роботи ОСОБА_1 , в частині обов`язку з організації програми інклюзивної освіти в школі, роботи з підготовки профільного навчання, предметів естетичного циклу (образотворче мистецтво, музика, художня культура, хореографія, клас-оркестр).

На виконання Наказу МОНУ № 609 від 08.06.2018 р. у ЗОШ №10 для роботи з дітьми інклюзивних класів у школі № 10 створена Команда супроводу дитини в зв`язку з чим збільшено об`єм роботи заступника директора з навчально-виховної роботи, який здійснює контроль за виконанням висновку ІРЦ, залучає фахівців для надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дітям з ООП, проводить дії по адаптації та модифікації навчальної програми, здійснює контроль за веденням документації (ведення журналів спільної роботи, щоденники спостережень асистентів вчителів, плани роботи асистентів вчителів, здійснення навчально-виховного процесу, робота з індивідуальною програмою розвитку дітей з ООП, графік роботи фахівців), надання консультацій асистентам вчителів.

Згідно ч. 1 ст. 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

У разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки (ст. 234 вказаного Кодексу).

У п. 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» вказано, що встановлені статтями 228, 223 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк. Якщо місячний чи тримісячний строк пропущено без поважних причин, у позові може бути відмовлено з цих підстав. Оскільки при пропуску місячного і тримісячного строку у позові може бути відмовлено за безпідставністю вимог, суд з`ясовує не лише причини пропуску строку, а всі обставини справи права і обов`язки сторін.

Суд погоджується з доводами позову про те, що оспорюваний наказ №12/к/тм від 31.05.2019 року видано без належних підстав, оскільки будь-яких змін в організації виробництва та праці в розумінні ч. 3 ст. 32 КЗпП України в ЗОШ №10 не відбулось.

Разом з цим, судом встановлено, що визначений ст. 233 КЗпП України строк для звернення до суду за оскарженням наказу №12/к/тм від 31.05.2019 року пропущено, оскільки з цим наказом ОСОБА_1 була ознайомлена 05.06.2019 року, а до суду позов подано 22.11.2019 року, і заяв про поновлення цього строку до суду не надходило.

Наведене є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог про скасування зазначеного наказу.

Разом з цим, слід звернути увагу, що згідно ч. 4 ст. 32 КЗпП України у разі незгоди працівника на продовження роботи в нових умовах, трудовий договір припиняється за пунктом 6 статті 36 цього Кодексу. Однак, отримавши незгоду ОСОБА_1 з оспорюваним наказом, відповідачем, всупереч цій нормі, видано наказ № 196 к/тр від 30.08.2019 року про зміну істотних умов праці.

А тому, враховуючи вищевикладене, а також роз`яснення п. 31 ППВСУ «Про практику розгляду судами трудових спорів», суд вважає за необхідне захистити інтереси позивача шляхом покладенням на директора ЗОШ №10 Рєзнікова В.В. обов`язку поновити ОСОБА_1 попередні умови праці.

Стосовно позовних вимог про зобов`язання директора школи погодити з профспілкою попередню тарифікацію на 2019-2020 роки, суд звертає увагу на таке.

Статтею 243 КЗпП України встановлено, що відповідно до Конституції України та Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" громадяни України мають право на основі вільного волевиявлення без будь-якого дозволу створювати професійні спілки з метою представництва, здійснення і захисту своїх трудових та соціально-економічних прав та інтересів, вступати до них та виходити з них на умовах і в порядку, визначених їх статутами, брати участь у роботі професійних спілок. Держава визнає професійні спілки повноважними представниками працівників і захисниками їх трудових, соціально-економічних прав та інтересів в органах державної влади та місцевого самоврядування, у відносинах з власником або уповноваженим ним органом, а також з іншими об`єднаннями громадян.

Згідно ст. 246 КЗпП України, первинні профспілкові організації на підприємствах, в установах, організаціях та їх структурних підрозділах представляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Первинні профспілкові організації здійснюють свої повноваження через утворені відповідно до статуту (положення) виборні органи, а в організаціях, де виборні органи не утворюються, - через профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів професійної спілки, який діє в межах прав, наданих Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та статутом професійної спілки.

Згідно частини другої та третьої статті 97 КЗпП України, форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Аналогічна норма міститься в статті ст. 21 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

З матеріалів справи вбачається, що педагогічне навантаження на 2019/2020 н.р. в ЗОШ І-ІІІ ступенів №10, в тому числі ОСОБА_1 , визначено наказом № 194 к/тр від 30.08.2019 року.

Зазначений наказ погоджено з головою трудового колективу ОСОБА_9 ..

Разом з цим, враховуючи, що ОСОБА_1 є членом Міської організації вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка, вказане навантаження має бути погоджено з цією профспілкою, а тому позовні вимоги в цій частині слід задовольнити, зобов`язавши директора ЗОШ І-ІІІ ступенів № 10 ОСОБА_3 погодити педагогічне навантаження на 2019/2020 н.р. роки з Міською організацією вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка.

Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 5000 грн., слід зазначити наступне.

Згідно ст. 237-1 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів (ч. 2 ст. 23 ЦК України).

У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року (із послідуючими змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі, незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Пунктом 13 цієї Постанови роз`яснено, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

ОСОБА_1 своє право на відшкодування моральної шкоди обґрунтовувала тим, що під час планової відпустки вона витрачала час на звернення до відділу освіти, до профспілки із заявами стосовно ненадання відповідей директора на її звернення, внаслідок чого знаходилась у стані стресу, у неї з`явилася безсоння, погіршились взаємовідносини у сім`ї.

Матеріали справи свідчать, що таке листування мало місце протягом травня-червня 2019 року.

Суд погоджується з доводами позову про те, що внаслідок порушень трудових прав позивача, пов`язаних прийняттям оспорюваного наказу №12/к/тм від 31.05.2019 року, остання була вимушена обстоювати свої права, звертатись з відповідними запитами, роз`ясненнями, що відобразилось на організації її життя, викликало певні переживання та хвилювання, у зв`язку із чим їй було спричинено моральних страждань.

Однак, судом встановлено, що визначений ст. 233 КЗпП України строк для звернення до суду за відшкодуванням моральної шкоди також пропущено і заяв про його поновлення до суду не надходило, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди.

Таким чином, позов підлягає задоволенню частково шляхом покладення на директора ЗОШ № 10 Рєзнікова ОСОБА_11 В ОСОБА_10 обов`язку поновити ОСОБА_1 попередні умови праці та зобов`язання директора ЗОШ І-ІІІ ступенів ОСОБА_3 погодити педагогічне навантаження на 2019/2020 н.р. з Міською організацією вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 7 ч. 13, 12, 13, 19, 23, 81, 83, 89, 141, 178 ч. 8, 258, 259, 263-265, 279 ч. 5, 354, 355 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити частково.

Зобов`язати директора загальноосвітньої шкоди І-ІІІ ступенів №10 Новокаховської міської ради Херсонської області Рєзнікова В`ячеслава Вадимовича поновити ОСОБА_1 попередні умови праці.

Зобов`язання директора загальноосвітньої шкоди І-ІІІ ступенів №10 Новокаховської міської ради Херсонської області ОСОБА_3 погодити педагогічне навантаження на 2019/2020 н.р. з Міською організацією вільної профспілки працівників освіти і науки міста Нова Каховка.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з директора загальноосвітньої шкоди І-ІІІ ступенів №10 Новокаховської міської ради Херсонської області ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі 768 грн. 40 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д. В. Червоненко