Провадження № 2-с/638/71/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2020 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Шестак О. І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 21.12.2019 року по справі №638/18330/19,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 11.02.2020 року звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 21.12.2019 року по справі №638/18330/19.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення, (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про призначення заяви про скасування судового наказу до розгляду, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 170 ЦПК України.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про повернення заяви без розгляду, оскільки заява не відповідає вимогам щодо її змісту.

У порушення пункту 2 частини 3 статті 170 ЦПК України заява не містить повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України.

Також, згідно пункту 1 частини 5 статті 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу, ставка судового збору становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 105 (сто п`ять) грн. 10 коп.

Так, 03 жовтня 2017 року Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, доповнено пп. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яким встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до принципу правової визначеності, який є складовим елементом принципу верховенства права: наступний закон скасовує попередній закон, ухвалений з того ж питання (Lex posterior derogat priori). Тому суд вважає, що за подання заяви про скасування судового наказу необхідно сплачувати судовий збір відповідно до пп. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду з заявою, яка оформлена відповідно до вимог статті 170 ЦПК України.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Керуючись ч. 6 ст. 170 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 21.12.2019 року по справі №638/18330/19 повернути без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя О.І. Шестак