Справа № 204/711/20
Провадження № 2/204/721/20
УХВАЛА

іменем України

08 вересня 2020 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Книш А.В.,

секретар судового засідання Калалб Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2020 року закрито підготовче засідання у справі та призначено розгляд справи по суті (а.с.68-69).

На неодноразові виклики в судові засідання призначені на 13 липня 2020 року, 20 липня 2020 року та 08 вересня 2020 року позивач до суду не прибув, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 08 вересня 2020 року на адресу суду надійшла заява позивача про залучення представника, що додатково свідчить про обізнаність позивача про день та час розгляду справи, проте до судового засіданні останній не з`явився, заяви про розгляд справи без його участі не подавав (а.с.70,74,83-84).

Представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 в судові засідання призначені на 13 липня 2020 року, 20 липня 2020 року та 08 вересня 2020 року також не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, обмежився лише поданням суду 13 липня 2020 року та 20 липня 2020 року заяв про відкладення судових засідань на інші дати (а.с.71,72,75,80,82).

Належних та допустимих доказів поважності відсутності в зазначених судових засіданнях ані позивач, ані його представник за довіреністю суду не надали.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у цивільній справі №310/12817/13 викладено правову позицію, згідно якої процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Також судом враховуються висновки Верховного Суду викладені в постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19 з приводу того, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

З огляду на викладене, враховуючи, що розгляд справи по суті ще не розпочався, а систематичне нез`явлення позивача перешкоджає розгляду справи, клопотання про розгляд справи без участі позивача або представника позивача суду не надано, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: