КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/824/1009/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Коцюрба О.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 січня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Коцюрби О.П.,

Суддів: Нежури В.А., Суханової Є.М.,

При секретарі: Перебитюку А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу державної виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції, ОСОБА_2 про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним позовом посилаючись на те, що на примусовому виконанні у Відділі державної виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції (далі ВДВС Вишгородського РУЮ) перебуває виконавче провадження № 47234723, щодо виконання виконавчого листа № 755/3523/15 від 26 березня 2015 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в розмірі 312113, 89 грн.

В межах виконавчого провадження було проведено оцінку арештованого транспортного засобу, а саме автомобіля марки Skoda Superb 2008 року випуску, кузов VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належить на праві власності ОСОБА_1 та складено висновок про вартість майна.

Висновок про вартість майна отримано позивачем 10 липня 2018 року, однак станом на 23 червня 2018 року державним виконавцем вже було відправлено заявку на реалізацію вказаного вище автомобіля.

Автомобіль реалізовано, та згідно протоколу торгів № 350433 по лоту № 293233 проведення електронних торгів від 08 серпня 2018 року ДП «Сетам» Міністерства юстиції України переможцем торгів визнано ОСОБА_2 .

Позивач зазначив, що письмового повідомлення про проведення торгів не отримував, так як і не отримував постанову про відкриття виконавчого провадження, постанову про арешт майна, постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності, а тому вважає, що електронні торги проведені з порушенням вимог чинного законодавства та є недійсними.

На підставі викладеного, просив суд визнати недійсними електронні торги від 08 серпня 2018 року, проведені ДП «Сетам» щодо реалізації лоту №293233, а саме транспортного засобу Skoda Superb 2008 року випуску, кузов НОМЕР_3 реєстраційний номер НОМЕР_2 . що належить на праві власності ОСОБА_1 , скасувати протокол проведення електронних тортів № 350433 від 08 серпня 2018 року, щодо реалізації лоту № 293233, а саме: транспортного засобу Skoda Superb. 2008 року випуску, кузов VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 . що належить на праві власності ОСОБА_1 , скасувати акт головного державного виконавця Мовчун Т.С. про проведені електронні торги від 14 вересня 2018 року, щодо реалізації транспортного засобу Skoda Superb, 2008 року випуску, кузов VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року позивачу у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначив, що письмового повідомлення про проведення торгів не отримував, так як і не отримував постанову про відкриття виконавчого провадження, постанову про арешт майна, постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності, а тому вважає, що електронні торги проведені з порушенням вимог чинного законодавства та є недійсними.

Посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, порушення строків розгляду справи, просив, рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року скасувати та ухвалити у справі нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , відповідач у справі - ДП «Сетам» просило рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вказало на те, що апеляційна скарга є необґрунтованою та безпідставною так як жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення законних прав позивача у результаті проведення спірних торгів, ОСОБА_1 не доведено.

Інші учасники справи не скористалися наданим їм процесуальним законом правом подати відзиви на апеляційну скаргу в установлений ухвалою суду строк.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на примусовому виконанні у Вишгородському районному відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області перебуває виконавче провадження №47234723 з примусового виконання виконавчого листа №755/3523/15 від 26 березня 2015 року про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 312 113,89 грн. на користь ПАТ «Укрсоцбанк».

З листа органу ДВС № 12537 від 22 червня 2018 року ОСОБА_1 дізнався про результати проведеної оцінки арештованого транспортного засобу в рамках виконавчого провадження № 472347235, а саме - автомобіля марки SKODA SUPERB, 2008 року випуску, VIN НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір - сірий, що належить йому на праві власності Висновок про вартість майна наданий суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Приватна Експертна служба» - сертифікат виданий ФДМ України від 22 березня 2017 року за № 233/17.

Як вбачається з вищевказаного висновку про вартість майна - ринкова вартістю майна, отриманою в результаті оцінки, становить 144 700 грн. без ПДВ.

Переможцем торгів - автомобіля марки SKODA SUPERB, реєстраційний номер НОМЕР_2 відповідно до листа ДП «СЕТАМ» від 09 серпня 2018 року № 7564/18-14-18 та копії протоколу № 350433 проведення електронних торгів від 08 серпня 2018 року, є ОСОБА_2 .

Відповідно до листа Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області від 05 вересня 2018 року, вих. 16373 переможцем електронних торгів ОСОБА_2 за придбання на СЕТАМ - автомобіля марки SKODA SUPERB, реєстраційний номер НОМЕР_2 , згідно до протоколу № 350433 від 08 серпня 2018 року лот № 293233 внесено на депозитний рахунок відділу кошти у розмірі 115 470, 60 грн.

В п. 2 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 в редакції, чинній на час проведення торгів вказано, що організатор здійснює внесення до Системи інформацію про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця; номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб; форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, яка визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; фото- та/або відеоматеріали; електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.

Згідно з абз. 4 ч. 4 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 в редакції, чинній на час проведення торгів, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Таким чином, ДП «Сетам» було розміщено в системі електронних торгів інформацію про майно, яка була зазначена державним виконавцем у заявці на реалізацію арештованого майна.

Відповідно до пункту 1 розділу Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, електронні торги це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Викладене узгоджується з нормами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Отже, у відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України між сторонами внаслідок укладення правочину купівлі-продажу виникли відповідні цивільні права та обов`язки.

Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, суд першої інстанції прийшов до правильного висноку про те, що така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Так як за змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених чинним на день проведення торгів Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 .

Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулюється Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Частиною 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем (ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження»).

Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначає правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів.

Оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна (ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні).

У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону (ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Згідно ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» - методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Відповідно до Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10 вересня 2003 року, національний стандарт N 1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Оцінка майна проводитися з дотриманням принципів корисності, попиту і пропонування, заміщення, очікування, граничної продуктивності внеску, найбільш ефективного використання ( п. 4 Національного стандарту № 1).

В п. 16 Національного стандарту № 1 зазначено, що визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

За правилами ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» - у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Позивач скористався своїм правом на оскарження оцінки майна, звернувшись до Вишгородського районного суду Київської області з відповідною скаргою.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14 вересня 2018 року в задоволенні скарги було відмовлено, так як ОСОБА_1 не надано достовірних та достатніх доказів порушень, допущених державним виконавцем при проведенні оцінки нерухомого майна, які б могли бути підставою для визнання неправомірними його дій та визнання недійсними результатів оцінки майна.

Частиною 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Звіт про оцінку майна є чинним, якщо від дня його підписання до дня проведення прилюдних торгів пройшло не більше шести місяців. Після збігу цього строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

З матеріалів справи вбачається, що 26 червня 2018 виконуючий обов`язки начальника Відділу Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області звернувся до ДП "Сетам" із заявкою на реалізацію арештованого майна, відповідно до якої Відділом відповідно до розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна направлено документи для проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна у виконавчому провадженні № 47234723 про стягнення коштів з ОСОБА_1 .

Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Аналіз положень Закону України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року № 1404-VIII свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Підставою для визнання електронних торгів недійсними також є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за №1301/29431, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів, в тому числі опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна.

За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, тому підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Законом України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року № 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дії державного виконавця щодо неналежного повідомлення боржника про проведення оцінки арештованого майна у виконавчому провадженні не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Пунктом 3 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі Порядку) передбачено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору.

Заявка на реалізацію арештованого майна подається в електронній або паперовій формі разом із копією виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідкою виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копією постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копією акту опису та арешту майна боржника; копіями документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копією дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копіями документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна.

Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано.

Відповідно до п. 4 Порядку, начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

При встановленні відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

З аналізу наведених вище норм вбачається, що організатор електронних торгів (Державне підприємство «СЕТАМ») розміщує інформацію в системі електронних торгів, виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої влади та не здійснює перевірку змісту заявки на реалізацію арештованого майна вимогам законодавства.

Згідно п. 2 розділу VII Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації, організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотеко держателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Виходячи з вищенаведеного, твердження позивача про неповідомлення його про дату та місце проведення електронних торгів не можуть бути підставою для визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна недійсними, так як обов`язкове повідомлення боржника про проведення електронних торгів має місце лише під час реалізації іпотечного майна. В даному випадку предметом реалізації не є іпотечне майно, та яке за своїми характеристиками не може бути предметом іпотеки.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивачем не доведено в суді обставини, на які він посилався як на підставу своїх вимог і заперечень, тому висновок Шевченківського районного суду міста Києва про відмову ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог є правильним.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Так як Шевченківський районний суд міста Києва розглядаючи спір повно та всебічно дослідив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, порушень норм матеріального і процесуального права при розгляді справи не допустив, тому, апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 червня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: О.П. Коцюрба

Судді: В.А. Нежура

Є.М. Суханова