Провадження № 2/369/424/20
РІШЕННЯ

Іменем України

08.09.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючої судді Ковальчук Л. М.,

при секретарі Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутих коштів,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутих коштів в сумі 91100 грн. 00 коп. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що ОСОБА_2 , позиціонуючи себе як досвідчений інвестор, через мережу «Інтернет» вів потужну рекламну компанію, пропонував у своїх публікаціях віддати кошти під процент 240 %річних (0,8% в день) з виплатою винагороди кожного тижня. Він позиціонував себе як «модератор» Взаємного Фонду «Меркурій», зловживаючи довірою та вводячи в оману про надійність інвестицій, емоційно розповідав про високі доходи, покупки автомобілів, квартир та можливість часто подорожувати за кордон на відпочинок, завдяки доходам у Фонді, таким чином спокушаючи стати його членом і робити постійні грошові внески та не попереджаючи про ризики. ОСОБА_1 було перераховано на карту ПАТ КБ «Приватбанк» Коваленко Б.В. грошові кошти загальною сумою 227700 грн 00 коп. Відповідач повернув 136600 грн 00 коп., проте відмовляється повертати 91100 грн 00 коп. Позивачу стало відомо, що 9 червня 2015 року на сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг було опубліковано інформаційне повідомлення - про сумнівну діяльність групи осіб з брендом «Меркурій - Взаємний Фонд». У листі зазначено, що про діяльність Фонду свідчить про противоправні дії з метою заволодіння коштами громадян України шляхом введення їх в оману, яка здійснюється групою осіб з брендом «Меркурій - Взаємний фонд». Фонд не має реєстрації як фінансової установи. Інформація про «Меркурій - Взаємний фонд» не внесена до Державного реєстру фінансових установ та до Реєстру осіб, які не є фінансовими установами, але мають право надавати окремі фінансові послуги, які веде Нацкомфінпослуг. Також відповідно до листа від 03 липня 2015 року на офіційному сайті ПАТ КБ «Приватбанк» - Приватбанк заблокував фінансову піраміду «Меркурій». Зокрема, ПАТ КБ «Приватбанк» заблокував можливість використання своїх фінансових інструментів для фонду «Меркурій» діяльність якого має всі ознаки фінансової піраміди та підпадає під норми закону про протидію шахрайству. Як зазначають у ПАТ КБ «Приватбанк», блокування операцій функціонерів фінансової піраміди здійснюється згідно з вимогами законодавства про запобігання відмиванню коштів, отриманих незаконним шляхом, а також вимогам обов`язкового фінансового моніторингу операцій приватних осіб у великих розмірах. Приміром, щоденний обіг за картками й рахунками функціонерів «Меркурія» перевищує 1 млн грн. Окрім того, діяльність «Меркурія» порушує норми закону про роботу фінансових установ. Крім того, діяльність «Меркурій - Взаємний фонд» має ознаки порушення Закону України «Про захист прав споживачів» щодо заборони нечесної підприємницької практики, що вводить споживача в оману або є агресивною і спонукає або може спонукати споживача дати згоду на здійснення право чину, на який в іншому випадку він би не погодився.

Представник позивача подав заяву у якій позов підтримав та просив задовольнити, просив розглянути справу без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщався завчасно та належним чином. Подав до суду відзив у якому просив відмовити у задоволенні позову та пояснив, що відповідач також втратив власні кошти внаслідок діяльності «Меркурія» та вказав, що між сторонами укладено договір позики на виконання якого позивачем було перераховано відповідачу кошти як такі, що позичалися для розпорядження і участі у «Фонді Меркурій», що підтверджується розписками.

Фіксування судового засідання технічним записом не здійснювалося відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

З дублікату квитанції № Р24А27015072А436763 від 20.10.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 50000 грн 00 коп. (арк.5).

З дублікату квитанції № Р24А31579783А053538 від 30.10.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 50000 грн 00 коп. (арк.4).

З дублікату квитанції № Р24А33508339А246843 від 04.11.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 42200 грн 00 коп. (арк.6).

З дублікату квитанції № Р24А35563833А319579 від 09.11.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 25000 грн 00 коп. (арк.8).

З дублікату квитанції № Р24А39066201А978543 від 17.11.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 25000 грн 00 коп. (арк.9).

З дублікату квитанції № Р24А39057734А789435 від 17.11.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 25000 грн 00 коп. (арк.10).

З дублікату квитанції № від 29.11.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 500 грн 00 коп. (арк.11).

З дублікату квитанції № Р24А6094116А4577363 від 06.12.2015 вбачається, що ОСОБА_1 переказав на картку ОСОБА_2 10000 грн 00 коп. (арк.12).

Здійснення вказаних платежів підтверджуються також випискою по картковому рахунку (арк.13-21).

У відповідності до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

У відповідності до статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.

Обов`язковими умовами для виникнення зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: набуття або збереження майна; набуття або збереження за рахунок іншої особи; відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених ст. 11 ЦК України).

Отже, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, оскільки позивач довів той факт, що за його рахунок, без будь-якої правової підстави, відповідачем було набуте майно у вигляді грошових коштів, про що суду були надані належні та допустимі докази у вигляді електронних переказів та виписки з карткового рахунку, які здійснювалися через ПАТ КБ "ПриватБанк".

В той же час представником відповідача не заперечується факт надходження коштів на рахунок відповідачів.

Суд не бере до уваги доводи відповідача про те, що позивач є активним учасником фонду, оскільки наявні в матеріалах справи роздруківки скріншотів з мережі " Інтернет" (арк.83-85) не мають вказівки на позивача. Роздруківки скріншотів листування (арк.97-100) не є належним доказом та жодним чином не підтверджують факт реєстрації позивача, як учасника у програмі «Меркурій - Взаємний фонд».

Також не є належними доказами копії платіжних доручень платниками в яких є ОСОБА_2 , а отримувачами - сторонні особи, які не є учасниками справи (арк.79-82,94), оскільки не містять інформації, що стосується предмета доказування. Окрім цього, суд не бере до уваги доданий до відзиву диск із відеозаписами автором яких є « ОСОБА_3 », оскільки вказані відео не мають доказового значення по справі.

Дублікати квитанцій про перерахування коштів ОСОБА_2 ОСОБА_1 (арк.87-93,95-96) підтверджують та узгоджуються з доводами сторін щодо повернення відповідачем коштів позивачу.

Доводи відзиву щодо виникнення між сторонами правовідносин що врегульовані положеннями правочину - договір позики, суд не приймає виходячи з такого.

Відповідно до положень ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Відповідно до ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів укладення між сторонами будь-яких договорів чи інших правочинів, зокрема договору позики, так само як і відповідних розписок, на які посилається відповідач у відзиві.

Виходячи з того, що відповідачем не було доведено жодної правової підстави для отримання коштів від позивача, як не було надано допустимих доказів членства сторін в організації, створеній і зареєстрованій у встановленому законом порядку, а відтак судом не встановлено жодної правової підстави для виникнення у відповідача права на отримання коштів від позивача та утримання їх у себе.

Враховуючи обставини, які склалися між сторонами, отримання відповідачами грошових коштів за рахунок позивачів слід вважати безпідставно набутим майном із застосуванням правового механізму повернення такого майна набувачем, що передбачено ст. ст. 1212 - 1214 ЦК України.

Всупереч ст. 81 ЦПК України, представником відповідачів не надано суду належних та допустимих доказів походження зазначених грошей.

За таких обставин суд приходить до переконання, що позов в частині стягнення з відповідача безпідставно одержаних коштів в сумі 91100 грн. 00 коп.

За нормами статті 1214 ЦК У країни особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна.

Особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, має право вимагати відшкодування зроблених нею необхідних витрат на майно від часу, з якого вона зобов`язана повернути доходи.

У разі безпідставного одержання чи збереження грошей нараховуються проценти за користування ними у відповідності до статті 536 цього Кодексу, оскільки позивачем така вимога до відповідача не пред`являлася, то суд не вправі виходити за межі позовних вимог.

Оскільки судом ухвалене рішення про задоволення позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд покладає судові витрати по сплаті судового збору на відповідача.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 81, 141, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 безпідставно набуті кошти в розмірі 91100 грн 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 911 грн 00 коп.

Інформація про позивача: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації/проживання: АДРЕСА_1

Інформація про відповідача: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації/проживання: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 30-денний строк з дня винесення рішення суду.

Суддя Ковальчук Л. М.