Справа № 752/2108/20
Провадження № 2-п/752/108/20
У Х В А Л А

27 серпня 2020 року Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.04.2020 р. у цивільній справі № 752/2108/20 за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,-

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 03.04.2020 року позовні вимоги ПАТ «АК «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - задоволено.

10.08.2020 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована тим, що про розгляд вказаної справи він повідомлений не був, оскільки не отримував жодних листів чи повісток з суду, під час розгляду справи. Також, йому не було вручено копію ухвали про відкриття провадження з усіма додатками. Із вказаним заочним рішенням він не погоджується, у зв`язку з його не обгрунтованістю.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Заяв чи клопотань не надав.

Представник позивача - Гуртова К.В. надала до суду заяву в якій просила відмовити у перегляді заочного рішення від 03.04.2020 року з зв`язку з необгрунтованістю та просила розглянути без її присутності.

Частиною 1 статті 287 ЦПК України, визначено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши матеріали заяви, оглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 викликалась в судове засідання шляхом направлення ухвали від 03.02.2020 р. рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за зареєстрованим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 29).

Ухвала від 03.02.2020 р., а також копія заочного рішення суду направлялись саме на вищевказану адресу, зареєстрованого місця проживання відповідача.

ОСОБА_1 у якості підстави для скасування заочного рішення у відповідній заяві, посилається на неотримання ним ухвали суду про призначення справи та копії позовної заяви. Разом з тим, зазначені обставини не приймаються судом до уваги, оскільки вказане твердження повністю спростовується матеріалами справи, зокрема, поштовими повідомленнями, направленими за місцем реєстрації відповідача, що в силу положень ч. ч. 7, 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи.

Інших доказів на підтвердження поважності причин неподання відзиву на позовну заяву в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України стороною відповідача в розпорядження суду також не надано.

Крім того, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише неподання відзиву на позовну заяву, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Подана заява про перегляд заочного рішення містить посилання на те, що було порушено принцип змагальності сторін, оскільки він був позбавлений права подати заяву про застосування строку позовної давності, в супереч вимогам діючого законодавства призводить до необґрунтованості та незаконності оскаржуваного заочного рішення.

Однак, доказів на підтвердження вказаних обставин заявником не подано.

При цьому, суд критично ставиться до вказаного посилання відповідача, та розцінює його як спробу уникнути відповідальності та як дії, спрямовані на затягування виконання судового рішення.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 03.04.2020 р. у цивільній справі № 752/2108/20 за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.С. Хоменко