Справа № 234/3939/19
Провадження № 2/234/130/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2020 року м. Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді Данелюк О.М.,

за участю секретаря судового засідання Антоненко О.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Удовиченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Краматорську в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 234/3939/19 за позовом

ОСОБА_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1

до

Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», юридична адреса: Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, буд.№8

про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, -

Обставини справи:

05.03.2019 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним.

03.04.2019 року, 02.05.2019 року, 31.08.2020 року позивачем були подані заяви про зміну підстав та предмету позову.

Позовна заява вмотивована тим, що позивач ОСОБА_2 зареєстрований та проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить йому на праві власності на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 09.07.1970 року, він є споживачем електричної енергії, що постачається АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до цього будинку.

10 грудня 2018 року представниками відповідача за місцем проживання ОСОБА_2 у його присутності було виявлено порушення правил користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, про що був складений відповідний акт про порушення.

Рішенням Комісії Краматорського РЕМ від 12 грудня 2018 року позивачу була нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 48749,50 грн.

Оскільки ОСОБА_2 не є фахівцем в області електропостачання та застосування відповідних норм права до даних правовідносин, він погодився з висновками комісії Краматорського РЕМ про нарахування йому за актом про порушення, оскільки члени комісії переконали його, що обчислення даної суми недооблікованої електроенергії було здійснено фахівцями Краматорського РЕМ у повній відповідності з вимогами законодавства.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не мав можливості одразу сплатити Відповідачу вказану суму недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., працівниками Краматорського РЕМ було запропоновано йому оплатити лише частину даної суми у розмірі 9749,50 грн., а залишок суми в подальшому необхідно оплачувати рівними платежами щомісяця, для чого необхідно укласти з Краматорським РЕМ відповідний договір про погашення заборгованості за спожиту електроенергію.

ОСОБА_2 , який був переконаний комісією Краматорського РЕМ про законність, обґрунтованість та правильність обчислення на нарахування суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., погодився на вищезазначену пропозицію представників Краматорського РЕМ, у зв`язку з чим ним було оплачено за Актом №221658 від 10.12.2018 року частину суми недооблікованої електроенергії у розмірі 9749,50 грн.

Також, 13.12.2018 року між ОСОБА_2 та АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було укладено Договір про погашення заборгованості, за умовами якого ОСОБА_2 зобов`язався оплатити постачальнику АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за Актом про порушення ПРРЕЕ №221658 від 10.12.2018 у розмірі 39000,00 грн. до 10.12.2019 року, сплачуючи щомісячно до 10-го числа кожного місяця 3250,00 грн.

На виконання даного Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, ОСОБА_2 03.01.2019 року було сплачено 3250,00 грн., 07.02.2019 року було сплачено 3250,00 грн.

Але в теперішній час ОСОБА_2 вважає, що акт про порушення був складений працівниками Краматорського РЕМ безпідставно та з грубими порушеннями норм чинного законодавства, а прийняття рішення та складання відповідного протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року було здійснено всупереч вимог чинного законодавства, є незаконним та таким, що порушує його права.

Вважає, що договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року було укладено ним від впливом обману з боку АТ «ДЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки з його боку, а тому вказане рішення комісії Краматорського РЕМ має бути визнано судом незаконним, а Договір про погашення заборгованості недійсним з наступних підстав.

Позивач вважає, що внаслідок зміни законодавства, а саме: набрання чинності Правил роздрібного ринку електроенергії (ПРРЕЕ) та втрати чинності правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), акт про порушення було складено неповноважними особами; комісія по розгляду акту про порушення не була створена оператором системи розподілу, яким є відповідач, а тому комісія, що розглянула акт про порушення відносно споживача ОСОБА_2 , не мала на це повноважень; згідно надрукованого бланку протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року, акт про порушення щодо споживача ОСОБА_2 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі», яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»; норми Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (Методика) не містять норм про можливість застосування її положень внаслідок порушення Правил РРЕЕ; текст акту про порушення має подвійне тлумачення в частині визначення порушення, а тому є недійсним; оскільки не було виявлено місце самовільного підключення, тому у Комісії Краматорського РЕМ не було правових підстав для застосування Методики при обчисленні суми необлікованої електричної енергії за актом про порушення; працівники Краматорського РЕМ не мали права здійснювати демонтаж конструкцій у житлових приміщеннях, зокрема у житлових будинках; оскільки не було виявлено місце самовільного підключення та не була досліджена проводка, що використовувалась при самовільному підключенні, тому для обчислення вартості недооблікованої електроенергії за актом про порушення Комісія Краматорського РЕМ повинна була встановлювати потужність самовільного підключення та добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (ПУЕ); оскільки порушення могло бути виявлено при контрольному огляді засобу обліку спожитої електроенергії, тому нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення Комісія мала право обчислювати згідно з положеннями абзацу третього підпункту а) пункту 3.3 Методики з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Позивач вважає, що рішення Комісії Краматорського РЕМ про нарахування йому обсягу та вартості необлікованої електричної енергії було прийнято всупереч вимог законодавства, а тому є незаконним, чим Відповідачем було введено його в оману, тому як Відповідач переконав ОСОБА_2 про наявність у нього зобов`язання оплатити вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 48749,50 грн., хоча ця сума була нарахована позивачу незаконно.

Позивач ОСОБА_2 стверджує, що якби він достовірно знав, що у нього не існує зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., яка була незаконно обчислена Комісією Краматорського РЕМ всупереч вимог законодавства, то він ніколи б не уклав з Відповідачем Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року.

Зазначає, що Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року був укладений між ним та АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» під впливом обману з боку Відповідача, а також під впливом помилки зі свого боку, тому як він не є фахівцем в області електропостачання та застосування відповідних норм права до спірних правовідносин, він погодився з незаконними висновками комісії Краматорського РЕМ про нарахування йому вартості необлікованої електроенергії за актом про порушення, оскільки на той час, внаслідок омани з боку відповідача, вважав їх правильними.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 07.03.2019 року було відкрито загальне позовне провадження за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним, відповідачу визначено строк для подання відзиву на позовну заяву та роз`яснено право на подання зустрічного позову в строк для подання відзиву, призначено підготовче засідання на 03.04.2019 року об 13:00 год.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 03.04.2019 року було зобов`язано відповідача надати суду копії документів щодо повноважень працівників Краматорського РЕМ, якими було складено акт про порушення; щодо підстав створення комісії Краматорського РЕМ, як комісії оператора системи розподілу електричної енергії, якою було розглянуто акт про порушення; копію договору про погашення заборгованості.

Відповідачем АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було подано відзив на позовну заяву ОСОБА_2 .

Згідно відзиву, відповідач позовні вимоги не визнає, вважає дії працівників Краматорського РЕМ при проведенні технічної перевірки за місцем проживання позивача та складанні акту про порушення такими, що відповідають чинному законодавству.

Зазначає, що Комісія Краматорського РЕМ розглянула акт про порушення відносно ОСОБА_2 та дійшла висновку, що акт про порушення складено у відповідності з вимогами п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Комісія прийняла рішення здійснити розрахунок об`єму та вартості недооблікованої електроенергії згідно з п.3.5 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем Правил за період з 12.12.2015 року по 10.12.2018 року, визначена сума заборгованості становить 48749,50 грн. 13.12.2018 року споживач звернувся до Краматорського ЦОК із заявою про укладення графіку погашення заборгованості та розстрочення суми боргу в розмірі 48749,50 грн. рівними частинами строком на 12 місяців по 3250,00 грн. Перший внесок в розмірі 20% (9749,50 грн.) сплачений 13.12.2018 року. За змістом договору споживач ОСОБА_2 визнав заборгованість за актом про порушення в розмірі 39000,00 грн. та бере на себе зобов`язання сплатити постачальнику зазначену заборгованість в повному обсязі за графіком, який наведено в договорі. Таким чином споживач погодився з вказаною сумою необлікованої електроенергії в сумі 48749,50 грн.

За змістом ст.6, 627 ч.1 ЦК України, сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно із ст.204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Вважає, що позивач не надав суду будь-яких доказів, які б підтверджували позовні вимоги. У зв`язку з безпідставністю та необґрунтованістю позовних вимог просить суд відмовити в задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 02.05.2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду на 06.05.2019 року об 09:15 год.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 24.07.2020 року було прийнято справу №234/3939/20 за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та визнання договору про погашення заборгованості недійсним до провадження судді Данелюк О.М. та призначено судове засідання на 18.08.2020 року о 13:30 год.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення позову ОСОБА_2 заперечував, просив суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснила, що є дружиною ОСОБА_2 . Правила користування електричною енергією нею та її чоловіком не порушувались, самовільні підключення поза засобу обліку електроенергії не здійснювались. 10.12.2018 року працівники Краматорського РЕМ за згодою її чоловіка здійснили огляд будинку. Під час огляду працівники Краматорського РЕМ не звертались до споживачів з проханням надати дозвіл на демонтаж конструкцій у будинку, а тому споживачі не відмовляли їм у вчиненні будь-яких дій під час перевірки. За результатами огляду пояснили що виявили незначне порушення та склали відповідний акт про порушення. Порушення споживачам не демонструвалось. ОСОБА_2 за вказівкою працівників Краматорського РЕМ підписав акт про порушення. Внаслідок похилого віку та незадовільного стану здоров`я із змістом акту не ознайомлювався. Порушення не визнає. На комісії пояснення ОСОБА_2 залишили без уваги, була нарахована сума необлікованої електроенергії, яку необхідно було сплатити протягом 30 днів. Внаслідок відсутності повної суми для оплати та можливості відключення будинку від електромережи, за пропозицією працівників Краматорського РЕМ ОСОБА_2 сплатив частину суми заборгованості за рішенням комісії та уклав з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» договір реструктуризації заборгованості. В теперішній час ОСОБА_2 вважає, що працівники Краматорського РЕМ ввели його в оману щодо наявності у нього зобов`язання оплатити суму заборгованості за актом про порушення у розмірі, визначеному комісією по розгляду актів. Договір реструктуризації уклав внаслідок омани з боку Краматорського РЕМ та помилки зі своєї сторони.

Розглянувши матеріали справи, суд встановив:

Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійсню є державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (які набрали чинності з 11 червня 2018 року).

Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами (ч.3 ст.714 ЦК України).

Відповідно до п.п.1.1.1. п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Відповідно до п.1.1.2 п.1.1. Розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 проживає у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить йому на підставі договору дарування від 09.07.1970 року.

10.12.2018 року представниками оператора системи розподілу за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та Актом зафіксовано порушення Правил: Самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою. При включенні (обігрівача) та виключенні автоматів після лічильника, диск лічильника не обертається, напруга в розетці є. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується. Виявлені порушення зафіксовано фотозйомкою.

Згідно преамбули та п.п.30), п.п.56) ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), цей Закон визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

У цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу;

оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності.

Тобто цим Законом визначено, що електропостачальник та оператор системи розподілу це два окремих суб`єкта у сфері функціонування ринку електричної енергії.

Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», як юридична особа, що відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності, є оператором системи розподілу електричної енергії.

Згідно п.13 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії», у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, також має права та обов`язки електропостачальника.

Згідно п.4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, яка діяла на той час, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Таким чином, працівники Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» як оператора системи розподілу з правами та обов`язками електропостачальника, мали право виявляти порушення з боку споживачів та оформлювати акти про порушення.

Відтак суд відхиляє доводи позивача, що працівники Краматорського РЕМ не мали право здійснювати перевірку за місцем проживання споживача та складати акт про порушення.

Порядок складення актів про порушення визначений Розділом 4 Методики.

Згідно п.4.1. Розділу 4 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Згідно п.4.2. Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3.

Згідно п.4.5. Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Згідно п.4.8. Методики, згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Оскільки акт про порушення від 10.12.2018 року відносно споживача ОСОБА_2 було підписано трьома представниками Краматорського РЕМ, а крім того, споживачем ОСОБА_2 без будь-яких зауважень, більш того у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис ОСОБА_2 , тому суд вважає, що факт самовільного підключення позивачем спростовано не було, акт про порушення був складений працівниками оператора системи у відповідності з нормами Методики.

Згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії», оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії.

Згідно п.1 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії», цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім частин першої, третьої - одинадцятої статті 47, які набирають чинності через вісімнадцять місяців з дня опублікування цього Закону.

Даний Закон був опублікований в офіційному виданні газеті «Голос України» №104-105 від 10.06.2017 року.

Згідно правил обчислення початку перебігу та закінчення строку, визначених статтями 253, 254 ЦК України, частина першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» набрала законної сили 11.12.2018 року.

Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків електропостачальника, мало ці права та обов`язки лише у період з 11.06.2017 року до 10.12.2018 року включно.

Тобто з 11.12.2018 року норми частини першої статті 47 Закону України «Про ринок електричної енергії» прямо забороняли АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу електричної енергії, здійснювати будь-яку діяльність з виробництва, передачі постачання електричної енергії, а тому з цього часу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратило права та обов`язки електропостачальника.

Згідно п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року, які набрали чинності 13.08.1999 року та втратили чинність 26.06.2018 року, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ №113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН», в Краматорському РЕМ ПАТ «Донецькобленерго» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПКЕЕН.

Згідно розпорядження начальника Краматорського РЕМ №59 від 21.01.2019 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ», в Краматорському РЕМ АТ «Донецькі електромережі» було створено комісію для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ.

Акт про порушення відносно споживача ОСОБА_2 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ 12.12.2018 року, тобто комісією, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»).

Згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії», яка набрала чинності 11.12.2018 року, оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії.

Таким чином, комісія Краматорського РЕМ, створена 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго», після набрання законно сили 11.06.2017 року Закону України «Про ринок електричної енергії» мала право діяти у складі оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» (колишнє ПАТ «Донецькобленерго»), який має права електропостачальника, лише до набрання чинності частини першої статті 47 цього Закону, тобто до 11.12.2018 року.

Оскільки з 11.12.2018 року оператор системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» втратив права електропостачальника, тому комісія Краматорського РЕМ, створена електропостачальником, також втратила право розглядати акти про порушення в складі оператора системи розподілу.

Згідно п.8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Таким чином, з 11.12.2018 року акти про порушення мала право розглядати виключно комісія, створена оператором системи.

Оскільки Комісія для розгляду актів про порушення ПРРЕЕ була створена у Краматорському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», яке є оператором системи розподілу, лише 21.01.2019 року на підставі розпорядження начальника Краматорського РЕМ №59 від 21.01.2019 року, тому у період з 11.12.2018 року по 20.01.2019 року у Краматорському РЕМ була відсутня відповідна повноважна комісія, яка мала визначене законодавством право розглядати акти про порушення.

Враховуючи, що акт про порушення відносно споживача ОСОБА_2 було розглянуто 12.12.2018 року комісією Краматорського РЕМ, створеною 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ «Донецькобленерго» (в теперішній час АТ «ДТЕК Донецькі електромережі»), тому суд дійшов висновку, що цей акт було розглянуто неповноважною комісією, яка згідно ч.1 ст.47 Закону України «Про ринок електричної енергії» втратила відповідні повноваження з 11.12.2018 року.

Згідно статті 80 ЦК України, юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку. Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.

Згідно ч.1, ч.3 ст.90 ЦК України, юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму та назву. Найменування юридичної особи вказується в її установчих документах і вноситься до єдиного державного реєстру.

Згідно ч.1, ч.3 ст.92 ЦК України, юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. Порядок створення органів юридичної особи встановлюється установчими документами та законом. Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Згідно п.8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Оскільки оператором системи розподілу є Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі», тому комісія з розгляду актів про порушення є органом цієї юридичної особи оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», через який дана юридична особа реалізує своє право розглядати акти про порушення та визначати обсяг необлікованої електричної енергії та суму завданих споживачем збитків.

Таким чином, розглядати акти про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від імені оператора системи розподілу АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» має право відповідний орган даної юридичної особи Комісія з розгляду актів про порушення Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Але згідно надрукованого бланку протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року, акт про порушення №221658 від 10.12.2018 року щодо споживача ОСОБА_2 було розглянуто комісією Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі», яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

Таким чином, суд дійшов висновку, що акт про порушення щодо споживача ОСОБА_2 було розглянуто Комісією, яка згідно найменування юридичної особи не є органом юридичної особи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а тому ця комісія не мала визначених законодавством прав на здійснення дій щодо розгляду актів про порушення від імені даної юридичної особи.

Згідно змісту протоколу №374 від 12.12.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийняла рішення здійснити нарахування споживачу ОСОБА_2 суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 48749,50 грн.

Згідно письмового відзиву, відповідач зазначає, що саме Методикою розраховується сума електричної енергії, яка спожита та не врахована приладом обліку. Іншого способу визначення об`єму (суми) електричної енергії при виявленні порушень Правил нормами діючого законодавства не передбачено.

Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН).

Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним.

Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року.

Правил користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року

Правил користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року.

Таким чином, як на час складання акту про порушення від 10.12.2018 року, так і на час розгляду Комісією Краматорського РЕМ 12.12.2018 року, Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність, а набрав чинності інший нормативний документ Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно змісту акту про порушення, споживачем ОСОБА_2 були порушені Правила роздрібного ринку електричної енергії.

Але норми Методики не містять норм та умов про можливість застосування її положень внаслідок порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Таким чином суд дійшов висновку, що у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_2 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно п.3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення в разі виявлення зокрема такого порушення, як: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Згідно змісту акту про порушення, відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для місця виявлення самовільного підключення.

При цьому, хоча акт про порушення від 10.12.2018 року відносно споживача ОСОБА_2 було підписано споживачем ОСОБА_2 без будь-яких зауважень, більш того у графі «Зауваження до складеного акту» міститься запис - «Замечаний нет, с нарушением согласен» та підпис ОСОБА_2 , проте акт про порушення не містить відомостей, які саме конструкції та у якому приміщенні будинку споживача необхідно було їх демонтувати.

Згідно листа Держенергонагляду за вих.№26-01/41-334 від 04.04.2019 року у відповідь на звернення ОСОБА_2 , зазначено, що згідно з вимогами пункту 3.1 Методики, у разі виявлення у споживача факт самовільного підключення електроустановок до електричних мереж поза засобом обліку електричної енергії, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Однак представники енергопостачальника не зафіксували в Акті та на схемі електропостачання помешкання місце (точку) самовільного підключення, що є порушенням пункту 4.7 Методики.

Крім того, в судовому засіданні представником відповідача також не було надано пояснень та відповідних доказів, які саме конструкції, у якому приміщенні будинку споживача та яким чином необхідно було демонтувати.

Таким чином, хоча факт самовільного підключення позивачем спростовано не було, проте відповідачем в судовому засіданні не доведено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами поважність причин, за яких не було виявлено місце самовільного підключення. При цьому сама схема електропостачання, що накреслена представниками оператора системи в акті про порушення, фактично є припущенням.

За викладених обставин суд дійшов висновку, що внаслідок відсутності виявленого місця самовільного підключення та з урахуванням положень пункту 3.1 Методики, у комісії Краматорського РЕМ було відсутнє право застосовувати Методику для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_2 Правил.

Відповідно до пункту 4.1 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Відповідно до пункту 4.6 Методики, в акті про порушення зазначається, зокрема, схема підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення.

Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики.

Згідно формули 2.7 (пункт 2.6 Методики), величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W , кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою:

W = P · t , (2.7)

доб.с.п. с.п. вик.с.п.

де P - потужність самовільного підключення (кВт), що с.п. визначається за формулою у разі підключення до однієї фази:

P = I · U · cos(фі); (2.8)

с.п. ном.фаз.

де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.

Таким чином, для обчислення вартості недооблікованої електроенергії згідно акту про порушення, необхідно встановити потужність самовільного підключення, яка в свою чергу визначається виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок.

Встановивши належним чином найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення (кв.мм), можливо встановити допустимий тривалий струм для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А), який визначається згідно показників у відповідних таблицях у главі 1.3 Правил улаштування електроустановок.

Після встановлення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення, можливо визначити потужність самовільного підключення (кВт) шляхом множення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А) на показник напруги у електромережі (кВ).

Згідно змісту акту про порушення працівниками Краматорського РЕМ під час перевірки будинку споживача ОСОБА_2 місце самовільного підключення виявлено не було, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення у не вилучались.

В той же час, згідно змісту у таблиці пункту 3 акту про порушення, у схемі самовільного підключення використовувалась проводка з мідною жилою переріз якої складає 1,5 кв.мм, струм споживання 19 А.

Згідно пункту 1.3.10 Глави 1.3 ПУЕ, допустимі тривалі струми для проводів і кабелів, прокладених під шаром штукатурки визначаються за таблицями 1.3.4 (проводи з мідними жилами), та 1.3.5 (проводи з алюмінієвими жилами).

Згідно таблиці 1.3.4, допустимий тривалий струм для проводів з мідною жилою перерізом 1,5 кв.мм становить 19 А.

Але оскільки місце самовільного підключення виявлено не було, проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення не вилучались, тому суд вважає, що показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 акту про порушення безпідставно та є лише припущенням.

Відтак, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, який був визначений Комісією Краматорського РЕМ у розмірі 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ), є помилковим, оскільки обчислений на підставі припущення, а не встановлення належним чином дійсної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення.

Таким чином, якщо при перевірці та складанні акту про порушення не було достовірно встановлено найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, тому добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення мав обчислюватись виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм.

Згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (таблиця 1.3.4), мінімальний діаметр проводки з мідною жилою, для якої нормується допустимий тривалий струм, є мідний провід з площею поперечного перерізу 0,5 кв.мм та допустимим тривалим струмом 11 А.

Відтак, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, мав бути визначений лише у розмірі 2,42 кВт (11 А х 0,22 кВ), а не 4,18 кВт (28 А х 0,22 кВ), який був визначений Комісією Краматорського РЕМ згідно протоколу №374 від 12.12.2018 року.

Таким чином суд дійшов висновку, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії.

Згідно п.1.2 Правил користування електричною енергією, п.2 Правил користування електричною енергією для населення, п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів.

Тобто здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника (оператора системи) зобов`язані не тільки провести контрольне зняття показів приладу обліку у споживача, але й провести комплексне обстеження схеми електропостачання помешкання споживача на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу конструкцій.

Згідно п.37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.

Згідно п.38 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник зобов`язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків.

Згідно змісту акту про порушення, для виявлення вказаного у ньому порушення представники оператора системи не здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів.

Крім того, виходячи із опису виявленого порушення у змісті акту про порушення, дане порушення є наявним без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, оскільки порушення було виявлено після вимкнення автоматів після електролічильника та включення обігрівача в розетку.

Також, згідно листа Держенергонагляду за вих.№26-01/41-334 від 04.04.2019 року у відповідь на звернення ОСОБА_2 , зазначено, що «…в Акті здійснено відповідний запис: «С целью выявления использовались специальные технические средства двухполюсный указатель напряжения, индикатор скрытой проводки (дятел), токоизмерительная удочка…(мовою документу). Звертаємо увагу, що індикатор електричної проводки «Дятел» вказує лише на наявність чи відсутність струму в проводі, а не спосіб її прокладення (прихований чи відкритий)…».

Таким чином, фактично представники оператора системи мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку, тому як для його виявлення достатньо було лише вимкнути автомати після електролічильника та включити будь-який струмоприймач в розетку.

Відтак, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення Комісія Краматорського РЕМ мала право проводити згідно з положеннями абзацу третього підпункту а) пункту 3.3 Методики, відповідно до яких розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів: якщо споживач учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Згідно інформації Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» у листі за вих..№504 від 12.03.2019 року, та інформації Держенергонагляду у листі за вих..№26-01/41-334 від 04.04.2019 року, контрольний огляд приладу обліку за адресою: АДРЕСА_1 , здійснювалось, зокрема, 16.02.2018 року, 13.03.2018 року, 13.04.2018 року, 17.05.2018 року, 10.06.2018 року, 15.06.2018 року, 08.08.2018 року, 10.08.2018 року, 13.08.2018 року, 14.08.2018 року, 12.10.2018 року, 16.10.2018 року, 12.11.2018 року, 19.12.2018 року, 09.12.2018 року, 10.12.2018 року.

Тобто обчислення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення Комісія Краматорського РЕМ мала право проводити за період з дня останнього контрольного огляду приладу обліку, тобто з 09.12.2018 року по 10.12.2018 року (день складання акту про порушення), що складає 1 день.

Але згідно Протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №374 від 12.12.2018 року, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту по порушення було здійснено комісією за період з 12.12.2015 року по 10.12.2018 року, тобто за 1095 днів (три роки).

Відтак, суд вважає, що Комісією Краматорського РЕМ було здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту по порушення з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Таким чином, суд дійшов висновку, що акт про порушення відносно споживача ОСОБА_2 було розглянуто 12.12.2018 року неповноважною комісією Краматорського РЕМ, яка не мала визначених законодавством прав на здійснення цих дій; у комісії Краматорського РЕМ були відсутні правові підстави для застосування норм Методики для обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, зокрема внаслідок відсутності виявленого місця самовільного підключення та з урахуванням положень пункту 3.1 Методики; розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії та в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Вказані порушення з боку комісії Краматорського РЕМ при розгляді акту про порушення відносно споживача ОСОБА_2 мають істотне значення та прямо впливають на результати розгляду акту про порушення, тому як обчислення розміру суми недооблікованої електричної енергії у розмірі 48749,50 грн. було здійснено відповідачем необґрунтовано та з грубим порушенням норм чинного законодавства, внаслідок чого дана сума є помилковою і не відповідає дійсності.

У зв`язку з чим суд дійшов висновку, що рішення комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії №374 від 12.12.2018 року щодо споживача ОСОБА_2 є незаконним, а тому зобов`язання по сплаті суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн. за цим рішенням комісії виникло у споживача ОСОБА_2 неправомірно.

Суд вважає, що порушення з боку комісії Краматорського РЕМ, що стосуються повноважень цієї комісії, не були та не могли бути відомими споживачу ОСОБА_2 на час прийняття рішення комісією, тому як він не був обізнаний про підстави та обставини створення комісії по розгляду акті про порушення.

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», користуючись своїм монопольним становищем в області електропостачання, володіючи всією необхідною, у тому числі правовою, інформацією, навмисно ввело споживача ОСОБА_2 в оману щодо обставини, яка має істотне значення, а саме наявності нібито у споживача зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., обчисленої відповідно до положень Методики.

Також суд вважає, що оскільки споживач ОСОБА_2 не є фахівцем в області електропостачання та застосування відповідних норм права до даних правовідносин, він зі свого боку дійсно помилився щодо обставини, яка має істотне значення при укладенні договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, а саме наявності у нього зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн.

Суд приймає до уваги твердження позивача, що якби він достовірно знав про незаконність нарахування неповноважною комісією Краматорського РЕМ суми необлікованої електричної енергії за актом про порушення у розмірі 48749,50 грн., то він ніколи б не уклав з Відповідачем Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року.

Суд відхиляє доводи відповідача, що ОСОБА_2 бере на себе зобов`язання сплатити постачальнику зазначену заборгованість в повному обсязі за графіком, який наведено в договорі, а тому споживач погодився з вказаною сумою необлікованої електроенергії в сумі 48749,50 грн., оскільки суд дійшов висновку, що на внутрішню волю споживача ОСОБА_2 при укладанні з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року дійсно впливала істотна обставина, про наявність якої споживача ОСОБА_2 переконав під впливом обману Відповідач, а саме у споживача ОСОБА_2 існує зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., нараховане відповідачем.

Суд вважає, що дана обставина фактично мала вирішальне значення при прийнятті споживачем ОСОБА_2 рішення укласти вищезазначений Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року.

Отже під впливом обману з боку АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки з боку споживача ОСОБА_2 , внутрішня воля ОСОБА_2 стосовно укладання з Відповідачем Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року сформувалась невірно щодо обставини, яка має істотне значення, а саме наявності нібито у споживача ОСОБА_2 зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми недооблікованої електроенергії у розмірі 48749,50 грн., обчисленої відповідно до положень Методики.

Згідно ч.1 ст.202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно ч.3 ст.203 ЦК України, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Згідно ч.1, п.2) ч.2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Згідно ч.1, ч.3 ст.215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно ч.1 ст.230 ЦК України, якщо одна із сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 цього Кодексу), такий правочин визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування.

Згідно ч.1 ст.229 ЦК України, якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до роз`яснень п.19, п.20 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», відповідно до статей 229 - 233 ЦК правочин, вчинений під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості представника однієї сторони з другою стороною або внаслідок впливу тяжкої обставини, є оспорюваним.

Обставини, щодо яких помилилася сторона правочину (стаття 229 ЦК), мають існувати саме на момент вчинення правочину.

Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також що вона має істотне значення.

Правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї зі сторін правочину.

Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману.

З огляду на наведені обставини суд дійшов висновку, що Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року був укладений між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та ОСОБА_2 під впливом обману з боку АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а також під впливом помилки з боку споживача ОСОБА_2 , тому даний договір має бути визнаний недійсним з вищезазначених підстав.

Згідно п.3.2 Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, у разі невиконання Споживачем оплати платежів у порядку, що передбачений п.2.1 даного Договору, більш 30 календарних дій з моменту останньої оплати по графіку, дія даного Договору в частині розстрочки припиняє свою дію.

Відповідно до п.3.3 Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, у разі припинення дії даного Договору в частині розстрочки, Постачальник має право без додаткових попереджень припинити Споживачу постачання електричної енергії.

Таким чином, у разі невиконання споживачем ОСОБА_2 укладеного під впливом обману та під впливом помилки Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, оператор системи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» припинить електропостачання у належному споживачу на праві власності жилому будинку, чим буде порушено право споживача ОСОБА_2 на постійне та належне електропостачання у належному йому будинку, у зв`язку з чим ОСОБА_2 звернувся за захистом своїх прав до суду з цим позовом.

Згідно пункту 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року, рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладена в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19, реєстраційний номер рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 87053623, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Згідно ч.1, ч.2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Згідно ч.1, ч.2 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; інші юридичні факти.

Отже виходячи з норм чинного законодавства, можливість оскарження певних правочинів можливо за умови порушення прав та інтересів особи. Такими порушеннями прав та можуть бути, зокрема, неправомірне виникнення зобов`язань у особи.

Оскільки за умовами Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, який був укладений під впливом обману та під впливом помилки, у споживача ОСОБА_2 виникло зобов`язання з оплати на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» суми боргу у розмірі 39000,00 грн., тому виходячи з вищезазначених норм законодавства, належним та ефективним способом захисту цивільних прав та інтересів споживача ОСОБА_2 , є визнання даного Договору про погашення заборгованості від 13.12.2018 року недійсним.

Крім того, оскільки даний Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, за яким у споживача ОСОБА_2 виникло майнове зобов`язання, був укладений на підставі незаконного рішення Комісії Краматорського РЕМ, яке викладено у протоколі засідання комісії №374 від 12.12.2018 року, тому дане рішення Комісії також може бути оскаржено споживачем ОСОБА_2 , оскільки саме внаслідок прийняття даного рішення у споживача ОСОБА_2 в подальшому виникло майнове зобов`язання, тобто були порушені права та інтереси споживача ОСОБА_2 .

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_2 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним є обґрунтованими та доведеними у судовому засіданні належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а тому ці вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Оскільки позивач ОСОБА_2 звільнений від сплати судового збору, а суд дійшов висновку про задоволення позову, то відповідно до положень ст.141 ЦПК України ці витрати у розмірі 1536,80 грн. (судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2019 року, що становить 768,40 грн., за дві вимоги немайнового характеру) підлягають стягненню з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.12, 13, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ та про визнання договору про погашення заборгованості недійсним - задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення комісії Краматорського РЕМ Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі Електричні Мережі» по розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення, яке викладено у протоколі засідання комісії №374 від 12.12.2018 року про проведення за актом про порушення №221658 від 10.12.2018 року щодо споживача ОСОБА_2 розрахунку обсягу та вартості недорахованої електричної енергії за період з 12.12.2015 року по 10.12.2018 року, згідно з пунктами 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією та визначення вартості недорахованої електричної енергії, в сумі 48749,50 грн.

Визнати недійсним Договір про погашення заборгованості від 13.12.2018 року, укладений між Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі електромережі», ідентифікаційний код юридичної особи в , адреса місцезнаходження юридичної особи: 84302, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, буд. 8, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», ідентифікаційний код юридичної особи в , адреса місцезнаходження юридичної особи: 84302, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Комерційна, буд. 8, на користь держави судовий збір у розмірі 1536,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Донецького Апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15 п.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Краматорського міського суду О. М. Данелюк