Справа № 288/1086/20
Провадження № 2/288/355/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року смт Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Зайченко Є. О.,

за участю секретаря судових засідань Костюк О.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини, в якій вказує, що між нею та ОСОБА_3 було укладено шлюб, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, про що складено відповідний актовий запис № 550.

За час перебування з відповідачем у шлюбі в них народилась спільна дитина: донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач та відповідач прожили у спільному шлюбі 7 років, вели спільне господарство та намагалися будувати міцні сімейні відносини.

Вони неодноразово намагалися говорити один з одним про їхні особисті сімейні проблеми, спокійно вирішувати їх, однак ніяких результатів це не дало. В сімейних стосунках нічого не змінювалося, хоча вони намагалися прикладати для цього максимально зусиль.

Протягом останнього часу вони хоча і проживають в одній квартирі, проте спільний побут не ведуть, не спілкуємося один з одним, спільних інтересів не мають.

На даний час, між позивачем та відповідачем спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам та інтересам їхньої малолітньої дитини, що має істотне значення.

Окремо слід зазначити, що відповідач чинить домашнє насильство в сім`ї, зокрема: психологічне насильство по відношенню до неї та їхньої малолітньої дитини, що проявляється в систематичних словесних образах, залякуваннях, тощо. Відповідач дуже агресивно налаштований по відношенню до неї та дитини, що призводить до виникнення в них побоювання за свою безпеку, в дитини виникають побоювання по відношенню до батька, небажання з ним спілкуватись. Позивач неодноразово телефонувала на гарячу лінію з метою повідомити про прояви насилля, проте отримувала тільки відповідь, що необхідно звертатись до поліції. В свою чергу звернення до поліції не призвели до притягнення відповідача до відповідальності, адже жодного протоколу по відношенню до останнього так і не було складено.

З підстав наведених вище, збереження їхньої сім`ї і подальше спільне проживання з відповідачем є неможливим. Оскільки укладення шлюбу здійснюється на засадах взаємної любові та поваги, то збереження подружніх відносин неможливо, якщо втрачена їх основа.

Про місце проживання дитини, на даний момент, між нею та відповідачем спору немає. Добровільно вирішено, що дитина залишається проживати з позивачем.

Щодо стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини.

На сьогоднішній день у позивача немає фінансового доходу, який би надавав їй можливість повністю забезпечити фізичний та духовний розвиток дитини, розвиток її творчих та пізнавальних здібностей, тощо. Їхній дитині скоро виповниться 7 років. Вона відвідує школу. Школа потребує значних грошових витрат - канцелярські приладдя, харчування, здавання грошей на ремонти, тощо. До того ж потрібно враховувати і те, що дитина потребує нормального харчування, одягу та взуття, коштів на лікування та придбання ліків, тощо.

Позивачу відомо, що відповідач офіційно працевлаштований. Працює на ТОВ "Дітрейд Житомир". Має щомісячну офіційну заробітну плату. Заробітна плата відповідача становить близько 13000 - 15000 гривень щомісячно. Відповідач має можливість забезпечувати себе і допомагати дитині.

Про наявність у відповідача на утриманні дітей від іншого шлюбу позивачу не відомо.

На сьогоднішній день, окрім витрат на дитину, позивачу потрібно сплачувати і комунальні послуги, і купувати їжу, одяг.

Відповідач матеріальної допомоги на утримання дитини не надає, і таким чином відмовляється утримувати спільну дитину.

Позивач намагалась в позасудовому порядку домовитись з відповідачем про конкретний розмір допомоги, котру б він надавав дитині, але досягти згоди в даному питанні - у них не вийшло.

Саме тому, позивач вимушена звернутись до суду з проханням про стягнення аліментів на утримання дитини до досягнення нею повноліття

Позивач просить розірвати шлюб між нею - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та відповідачем - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), який зареєстрований 20.05.2013 р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, про що складено відповідний актовий запис № 550;

Ухвалити рішення, згідно з яким стягувати з ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) на її користь - ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) на утримання малолітньої дитини - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) аліменти в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) Відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи із дня пред`явлення даного позову і до досягнення дитиною повноліття.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився, 26 серпня 2020 року надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторони не підтримують подружні стосунки, не бажають миритися та дитина знаходяться на утриманні позивача.

Судом встановлено, що 20 травня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про що складено відповідний актовий запис № 550, після державної реєстрації шлюбу прізвище чоловіка змінено на « ОСОБА_6 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 .

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , виданого 29 жовтня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Попільнянського районного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис за № 75, батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області від 04 серпня 2020 року № 834/П-2020, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та до складу її сім`ї входять: батько ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , дочка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , дочка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Згідно акту обстеження умов проживання затвердженого 02 вересня 2020 року начальником служби (управління) у справах дітей Житомирської міської ради, квартири за адресою проживання ОСОБА_1 - АДРЕСА_2 , в квартирі створені належні умови для проживання, навчання та розвитку малолітньої дитини.

Згідно частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 24 Сімейного Кодексу України, передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Згідно статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до частини другої статі 114 Сімейного Кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Пунктами 15, 17 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року за № 3 передбачено, що відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, а у випадках, передбачених статтями 198, 199 цього Кодексу, і своїх повнолітніх дочку, сина. За відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом.

Копією вищевказаного свідоцтва про народження дитини ОСОБА_4 , підтверджується, той факт, що її батьком є ОСОБА_2 і тому відповідач має сплачувати аліменти на утримання своєї дитини.

Згідно статті 180, частини першої статті 183 СК України, батьки зобов`язанні утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Частка заробітку (доходу) батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.

У відповідності до статті 182 Сімейного Кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Згідно статті 183 Сімейного Кодексу України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини.

Відповідно до статті 191 Сімейного Кодексу України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.

Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та стягнення з ОСОБА_2 аліментів на користь позивача на утримання дитини щомісячно, до досягнення нею повноліття.

Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006року за № 3;ст. ст. 24, 104,105,110,112-115,180,182,183,191СК України; ст. ст. 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 200, 206, 211, 247, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини задовольнити.

Шлюб зареєстрований 20 травня 2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 550, між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 розірвати.

Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище чоловіка залишити « ОСОБА_6 ».

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 , аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у розмірі 1/4 (однієї чверті)частки його заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 14 серпня 2020 року.

Допустити негайне виконання рішення в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_4 , сплачений судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , АДРЕСА_5 , 840 гривень 80 копійок судового збору, зарахувавши його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду Є. О. Зайченко