Провадження №: 2/755/4643/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"07" серпня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві (місцезнаходження: 02160, м.Київ, Харківське шосе, 18), про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Топалова О.Є. звернулась до Дніпровського районного суду м.Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_2 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 28 квітня 1983 року на підставі ордеру №15995 батькові позивача - ОСОБА_3 було надано в користування трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 . Вказаний ордер на жиле приміщення виданий на сім`ю в складі чотирьох осіб: ОСОБА_3 , його дружину - ОСОБА_4 , його доньок - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 В 2003 році ОСОБА_5 уклала шлюб, в зв`язку з чим змінила прізвище з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_5 », а в 2004 році ОСОБА_5 переїхала на постійне проживання до свого чоловіка, де з 01 жовтня 2004 року зареєструвала своє місце проживання. 28 квітня 1990 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання якого з 30 листопада 1990 року - АДРЕСА_3 . 15 березня 2019 року рішенням суду між сторонами розірвано шлюб, 30 серпня 2019 року відповідач забрав свої речі та покинув житлове приміщення, проте не знявся з реєстрації місця проживання. Позивач зазначає, що оскільки відповідач наприкінці серпня 2019 року фактично припинив проживання в спірній квартирі, витрат на її утримання не несе, в квартирі не з`являється, є таким, що втратив право користування зазначеним житловим приміщення. Позивач несе витрати по утриманню житла, сплачує квитанції на оплату житлово-комунальних послуг та послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій, змушена оплачувати житлово-комунальні послуги та витрати на утримання квартири за особу, яка фактично не проживає в квартирі.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення ч.ч. 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1-4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Управління (Центр) надання адміністративних послуг Дніпровської районної державної адміністрації в м.Києві, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третім особам напра вити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: