Справа № 548/1964/18
Провадження №2-п/548/2/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.02.2020 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Коновод О.В.

за участю секретаря судового засідання - Вовк М.І.

заявника - адвоката Третяк К.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Третяк К.П. про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 03.01.2019 року по справі № 548/1964/18,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник адвокат Третяк К.П. подала до суду заяву про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 03.01.2019 року по справі № 548/1964/18, за позовом АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обгрунтування заяви вказала, що 03 січня 2019 року Хорольським районним судом Полтавської області було ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 (далі Відповідач) про стягнення заборгованості, яким позов задоволено повністю. Стягнуто з Відповідача на користь Позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 05.12.2011 року в сумі 38068,76 (тридцять вісім тисяч шістдесят вісім гривень сімдесят шість копійок) грн., яка складається з наступного: 5941,44 - тіло кредиту, - 12675,20 грн. - нараховано відсотків за користування кредитом, - 17163,13 - нараховано пені, - 500 грн. штраф ( фіксована частина), - 1788,99 грн. штраф (процентна складова); стягнуто судовий збір в сумі 1 762, 00 грн.

Заявник (Відповідач) не з`явилася у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомила про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що вона не була належним чином повідомлена про календарну дату проведення вказаного судового засідання.

На час розгляду справи та прийняття вказаного рішення Відповідач проживала за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 , здійснювала догляд за прикутим до ліжка тяжкохворим чоловіком, проте жодного поштового повідомлення та/або судової повістки до суду за адресою реєстрації та свого фактичного проживання вона не отримувала.

Оскільки судова повістка не надходила і особисто не вручена, тому Відповідач не з`явилася на судове засідання та не повідомила суду про причину своєї неявки.

Неповідомлення Відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи позбавило Відповідача прав, передбачених ч.2.,3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи, а також призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Повний текст заочного рішення Відповідач поштою не отримувала, про існування вказаного рішення дізналась лише після початку примусового виконання рішення суду виконавчою службою, повний текст рішення отримала у канцелярії Хорольського районного суду лише 16 грудня 2019 року. Відповідно до ч.3 ст. 284 ЦПК до 08 січня 2020 року Відповідач має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд даного рішення.

Відповідно до позовної заяви 05.12.2011 року Відповідач звернувся до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав кредитний договір №б/н від 05.12.2011 року, згідно якого Позивач надав йому кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Разом з тим, згідно постанови Великої палати Верховного Суду у справі №342/180/17 від 03 липня 2019 р. підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг не може бути договором приєднання, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. Велика Палата Верховного Суду вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Позивачем не надано суду жодних доказів, які підтверджують розмір саме такого кредитного ліміту, а також не зазначено номер карткового рахунку Відповідача, на який кредитний ліміт було встановлено, не надано інформації щодо руху коштів по картці, терміну її дії.

Заява-анкета, надана Позивачем, не містить і строку повернення кредиту (користування ним), розміру процентів за користування кредитом та розміру штрафних санкцій.

Відповідно до наданого Позивачем розрахунку заборгованості за договором №б/н від 05.12.2011 року станом на дату укладання договору і підписання Відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг Приватбанку, тобто станом на 05.12.2011 року, в графі «сальдо, на яке в цьому періоді проценти не нараховуються» зазначена сума 0,00 гривень, що не відповідає твердженню Позивача про отримання Відповідачем на цю дату кредиту в сумі 8000,00 гривень. Крім цього розрахунок заборгованості за договором №б/н від 05.12.2011 року не містить даних, за якою карткою зроблено цей розрахунок та будь-яких даних щодо подальшої зміни банком розміру кредитного ліміту.

Також наданий до суду Позивачем розрахунок заборгованості за договором №б/н від 05.12.2011 року не відповідає ціні, зазначеній Позивачем у позовній заяві. Зокрема, станом на 30.09.2018 року у розрахунку значиться заборгованість за наданим кредитом у сумі 33426,54 грн., а Позивач просив стягнути 38068,76 грн. заборгованості.

Окрім цього, наданий Позивачем розрахунок заборгованості не може вважатися достатнім доказом підтвердження заборгованості Відповідача за кредитом, а повинен підтверджуватися іншими доказами, які Позивачем не надані.

Крім цього, враховуючи однаковість підстав нарахування пені і штрафів та те, що вони є одним видом цивільно-правової відповідальності, то їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

З огляду на викладене, вимоги Позивача про стягнення штрафів, передбачених п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в сумі 500 грн. (фіксована частина) та 1788,99 грн. (процентна складова), задоволенню не підлягають. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15 від 21.10.2015.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Третяк К.П. підтримала заяву та прохала її задовольнити з підстав наведених у ній.

В судове засідання представник позивача не з"явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що 03.01.2019 року по цивільній справі № 548/1964/18 позов АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- задоволено.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 10 ЦПК України 2004 рокуцивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободпередбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява N7460/03) зазначено,що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Судом встановлено, що 03.01.2019 року дана справа була розглянути за відсутності відповідача , суд розгляд справи не відклав, причини його неявки в судове засідання не з`ясував, і таким чином не забезпечив йому можливості надати суду докази та навести доводи.

Суд вважає, що дані обставини та докази, які не були перевірені судом при винесенні заочного рішення, з огляду на судову практику розгляду даної категорії справ, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому також це є підставою для перегляду даної справи.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Аналізуючи надані суду письмові докази, суд прийшов до висновку, що докази, на які заявник посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому наявні передбачені законом підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.187,190, 191, 197, 284, 287, 288 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Третяк К.П. про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 03.01.2019 року по справі № 548/1964/18,- задовольнити.

Скасувати заочне рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 03.01.2019 року по цивільній справі №548/1964/18 та призначити справу для розгляду в загальному порядку на 18.03.2020 року о 10:30 год. у приміщенні суду, викликавши сторони по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : О.В. Коновод