Справа № 618/773/20
Провадження № 2/618/171/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2020 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/773/20, провадження № 2/618/171/20 за позовною заявою ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , до Колодязненської сільської ради Дворічанського району Харківської області, юридична адреса: 62713, Харківська область, Дворічанський район, с. Колодязне, вул. Центральна, буд. 5-А, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Колодязненської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний дядько - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, яку він має намір прийняти. Після його поховання, позивач потрапив до стаціонару лікарні з хронічним тяжким захворюванням, в результаті якого йому зроблено оперативне втручання, яке призвело до довготривалого лікування в умовах стаціонару та амбулаторно. В зв`язку з цим він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті дядька, а коли 23 квітня 2020 року з такою заявою звернувся до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області, йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустив вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від нього причин та просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом.

Позивач в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій просив розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача - Колодязненський сільський голова в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти їх задоволення.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Згідно з свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 28 жовтня 1963 року, зареєстрованого в с. Колодязне Великобурлуцького району Харківської області, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками записані: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Відповідно до записів метричної книги у ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 .

Згідно з свідоцтвом про одруження НОМЕР_2 від 22 квітня 1980 року, зареєстрованого Дворічанським відділом РАЦС Харківської області, ОСОБА_8 та ОСОБА_10 фактично мають шлюбні стосунки з 1931 року.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 07 червня 1950 року, зареєстрованого в Дворічанському районному бюро РАЦС Харківської області, ОСОБА_11 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьками записані: ОСОБА_12 та ОСОБА_3 .

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 07 травня 1987 року, зареєстрованим відділом РАЦС Баганського районного виконавчого комітету Новосибірської області, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками записані: ОСОБА_11 та ОСОБА_13 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_5 від 28 лютого 1976 року, зареєстрованого Колодязненською сільською радою Дворічанського району, ОСОБА_14 та ОСОБА_3 28 лютого 1976 року уклали шлюб, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 4.

Згідно зі свідоцтвом про смерть НОМЕР_6 , виданим 12 квітня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дворічанського районного управління юстиції Харківської області, ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_3 , про що зроблено актовий запис № 30.

Відповідно до актового запису про смерть № 40 від 06 грудня 2005 року, виданим виконавчим комітетом Колодязненської сільської ради Дворічанського району Харківської області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 70 років.

Згідно з постановою Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 219/02-31 від 23 квітня 2020 року, ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його двоюрідного дядька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача на те, що він не міг своєчасно в шестимісячний строк після смерті свого двоюрідного дядька звернутися з заявою до Державної нотаріальної контори Харківської області з об`єктивних причин, а саме через хронічне тяжке захворюванням, в результаті якого йому зроблено оперативне втручання, яке призвело до довготривалого лікування в умовах стаціонару та амбулаторно.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2,4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті двоюрідного дядька - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов