Житомирський апеляційний суд
Справа №282/1114/19 Головуючий у 1-й інст. Гуцал П. І.
Категорія 39 Доповідач Микитюк О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого Микитюк О.Ю.

суддів Борисюка Р.М.

Григорусь Н.Й.

при секретарі Гайдамащук Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі справу №282/1114/19

за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Любарського районного суду Житомирської області від 16 грудня 2019 року, ухвалене під головуванням судді Гуцала П.І. у смт. Любар,

встановив:

В серпні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. В обгрунтування позову зазначила, що у 2018 році їй стало відомо, що в с.Глибочок, Житомирського району, Житомирської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка була рідною сестрою бабусі позивачки ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Довідавшись про смерть ОСОБА_3 , якій позивачка приходиться внучатою племінницею, вона звернулась до нотаріальної контори за інформацією чи відкривалась спадкова справа після смерті ОСОБА_3 . За її зверненням Великодеревичівська сільська рада видала копію заповіту, який складений покійною ОСОБА_3 , на ім`я своєї племінниці ОСОБА_2 , яка є мамою позивачки. ОСОБА_2 , довідавшись про існування заповіту на її ім`я, 21.06.2018 року шляхом нотаріально посвідченої заяви відмовилась від прийняття спадщини на користь позивачки. Інших спадкоємців немає. На день смерті двоюрідної бабусі позивачці було 12 років. Нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки на момент смерті двоюрідної бабусі їй виповнилось лише 12 років та в силу свого юного віку у зв`язку з проживанням у іншому районі не знала про смерть останньої оскільки не підтримувала з нею жодних стосунків. Окрім того, спадкодавця залишила заповіт на ім`я ОСОБА_2 , про що остання дізналась лише у 2018 році.

Рішенням Любарського районного суду Житомирської області від 16 грудня 2019 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Апелянт посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки на момент смерті спадкодавця їй ще не виповнилося 12 років. Крім того, заповіт було складено на її матір ОСОБА_2 , яка відмовилась від прийняття спадщини на її користь.

У відзиві ОСОБА_2 вказує на незаконність та необґрунтованість рішення і наявність підстав для його скасування.

Апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Глибочок, Житомирського району, Житомирської області померла ОСОБА_3 , свідоцтво серії НОМЕР_1 , актовий запис № 6.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи вона залишила заповіт на все належне їй майно племінниці ОСОБА_2 , яка не проживала із спадкодавицею на час прийняття спадщини із заявою про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори у шестимісячний строк з дня відкриття не зверталась.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст.1277 ЦК України).

Рішенням Любарського районного суду Житомирської області від 02 жовтня 2018 року у справі № 282/984/18 встановлено факт родинних відносин між фізичними особами ОСОБА_3 , 1928 р.н., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме, що остання є внучатою племінницею померлої ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Силіної Н.В. від 31 липня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 двоюрідної баби ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

Як передбачено ч.1 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Оскільки племінниця спадкодавця ОСОБА_2 є родичкою ближчого ступеню спорідненості, чим внучата племінниця ОСОБА_1 , саме вона є спадкоємицею п`ятої черги за законом.

За наявності спадкоємиці п`ятої черги ОСОБА_2 ОСОБА_1 не є особою, яка має право на спадкування після смерті ОСОБА_3 . Згода відповідачки на оформлення спадщини на ім`я ОСОБА_1 не має правового значення для вирішення спору.

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 є спадкоємицею, але пропустила строк для прийняття спадщини без поважних причин.

За таких обставин рішення належить скасувати і ухвалити нове судове рішення про відмову у позові з інших підстав.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 368, 374, 376, 381 - 384, 389-391 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати рішення Любарського районного суду Житомирської області від 16 грудня 2019 року і ухвалити нове судове рішення про відмову у позові з інших підстав.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча: Судді: