Ухвала

08 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 369/3017/18

провадження № 61-12454ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Юридична компанія «Софія», третя особа - ОСОБА_2 , про скасування наказу про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку 17 серпня 2020 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року.

На підставі касаційної скарги не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

У клопотанні, яке додане до касаційної скарги, ОСОБА_3 просить відстрочити йому сплату судового збору у зв`язку із скрутним майновим становищем на час подачі касаційної скарги. Клопотання обґрунтоване складним фінансовим становищем та відсутністю можливості сплатити судовий збір, у зв`язку із тим, що він на даний час і вже декілька місяців непрацевлаштований. На підтвердження цих обставин надав завірену копію довідки, виданої головним управлінням ДПС у Київській області від 04 серпня 2020 року № 635 про суми виплачених доходів та утримання податків ОСОБА_3 за період з 02 квартал 2019 року по 01 квартал 2020 року.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. Аналіз клопотання про відстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини, не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи зменшення. Оскільки в жодній мірі не характеризують майновий стан ОСОБА_3 та не свідчать про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» є підставою для відстрочення сплати судового збору. Такими документами, наприклад, можуть бути про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

За таких обставин, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити судовий збір. Згідно підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подання позовної заяви - 2018 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У частині третій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи ціну позову (стягнення середнього заробіткута моральна шкода), розмір судового збору за подання позову майнового характеру становив 1 409,60 грн та три вимоги немайнового характеру становив - 2 114,40 грн (704,80 грн * 3 вимоги немайнового характеру).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання касаційної скарги ОСОБА_3 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 7 048,00 грн ((1 409,60 грн * 200%) + (704,80 грн * 200 % * 3 вимоги немайнового характеру).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до УК у Печерському районі (Печерс. р-н) 22030102, код ЄДР: 38004897 , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Окрім цього, у пунктах 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що в касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується та клопотання особи, яка подає скаргу.

Аналіз змісту касаційної скарги та її прохальної частини свідчить, що вона подана на постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року, якою рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 грудня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Однак у касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати лише рішення суду апеляційної інстанції та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції. При цьому ОСОБА_1 не зазначає, чи погоджується він із рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 грудня 2019 року.

ОСОБА_1 необхідно уточнити клопотання касаційної скарги щодо рішення суду апеляційної інстанції та викласти вимоги касаційної скарги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції з урахуванням положень статей 406, 409 ЦПК України.

Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно надати уточнену касаційну скаргу та її копії відповідно до кількості інших учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2020 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар