Дата документу 08.09.2020
Справа № 334/4928/20
Провадження № 2/334/3295/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Фетісов М.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, скасування та вилучення з Державного реєстру речових прав та обтяжень запису у вигляді арешту майна, -

встановив:

Позивачі звернулися до суду з позовом до Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), в якому просять: зобов`язати відповідача скасувати обтяження у вигляді арешту майна боржника ОСОБА_3 , який був накладений постановою №55391506 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №44241289 від 26.11.2018); зобов`язати відповідача вилучити з Єдиного реєстру боржників запис відносно ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності за кожним на 1/2 частку квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом.

Дослідивши заяву з додатками, суддя вважає, що подана заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Пунктами 5, 8 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що в позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначенням доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Так у позові зазначено, що позивачі як спадкоємці першої черги після померлого ОСОБА_3 , звернулися до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Салтан В.В. з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але при підготовці документів, було встановлено, що відомості про спадкодавця ОСОБА_3 наявні в реєстрі боржників, а також наявних арешт на все належне останньому нерухоме майно, згідно постанови державного виконавця Дніпровського ВДВС м. Запоріжжя №55391506 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 44241289 від 26.11.2018).

Виходячи з роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 відповідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Водночас позивачем не долучено до позовної заяви обґрунтованої постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, що не дає суду можливості достеменно встановити наявність у позивачів перешкод в реалізації своїх спадкових прав.

Крім того, під час розгляду судами справ про спадкування, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами у таких справах є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Проте, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у своєму позові в якості відповідача залучають лише Дніпровський ВДВС у м. Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), залишаючи поза увагою те, що в якості відповідача повинна бути залучена територіальна громада м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради.

Згідно з п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

3 позовних вимог вбачається, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять визнати за собою право власності на 1/2 частку квартири (за кожним), яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом. Ці позовні вимоги мають майновий характер та підлягають грошовій оцінці.

У позовній заяві ціна позову зазначена у сумі 83 900 гривень.

Ціна позову визначена на підставі висновку АН «Золотий ключик» про ринкову вартість квартири АДРЕСА_2 .

Проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначено постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Відповідно до пп.1 п.1 зазначеної постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Згідно з пп.4 п.1 постанови оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності».

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Позивачем до матеріалів позовної заяви додано висновок АН «Золотий ключик», а не звіт про оцінку майна.

Крім того, згідно з відомостями Державного реєстру оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності Фонду Державного майна України, станом на 31.08.2020 такого суб`єкта оціночної діяльності як ФОП ОСОБА_4 (свідоцтво про реєстрацію № НОМЕР_1 ) не існує.

Таким чином, висновок АН «Золотий ключик» не є належним доказом, який підтверджує ринкову вартість спірного нерухомого майна.

Від визначеної ціни позову залежить і розмір судового збору.

За правилами п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна. Частинами другою та третьої цієї ж статті встановлено, - якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Аналогічна позиція висловлена у ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір», згідно якої у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Так, у пункті 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 за №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що в ході вирішення питання про грошові стягнення у справах за позовами про захист права приватної власності на майно, суди мають виходити з того, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Застосовуючи порівняльний підхід при визначенні вартості спірного нерухомого майна, враховуючи дані оцінки подібних об`єктів за інформацією мережі Інтернет, дійшов висновку, що середня вартість подібного майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , становить 471 750 гривень.

За правилами ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин третьої та сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закону № 3674-VI) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктом 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Підпунктом 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 становить 2 102 гривні, та тому розмір судового збору, якій необхідно сплатити кожним позивачем при зверненні до суду з вимогами про скасування та вилучення з Державного реєстру речових прав та обтяжень запису у вигляді арешту майнаскладає 840,80 гривень.

До позовної заяви позивачами додані дві квитанції, що підтверджують сплату судового збору ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кожним по 840,80 гривень.

Відповідно до ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Враховуючи визначену судом ціну позову (471 780 гривень), дійшов висновку, що позивачами до позовної заяви повинно буди надано документи, що підтверджують доплату судового збору у сумі 2 358,90 гривень кожним позивачем за вимоги майнового характеру

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260, 294, 318 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дніпровського відділу державної виконавчої служби у м. Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, скасування та вилучення з Державного реєстру речових прав та обтяжень запису у вигляді арешту майна - залишити без руху.

Надати позивачам строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків заяви шляхом: надання доказів відмови нотаріуса у вчинені нотаріальної дії, уточнення позову в частині залучення відповідачем територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, а також додання документи, які підтверджує доплату судового збору у сумі 2 358,90 гривень кожним позивачем на наступні реквізити: отримувач коштів: УК у Дніпр.р-ні м. Зап./Дніпр./22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38025423, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0008006, код класифікації доходів бюджету: 22030101, «Судовий збір».

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: