Справа № 390/703/20
Провадження №2/390/409/20
УХВАЛА

"04" вересня 2020 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючої - судді Бойко І.А.,

при секретарі Губанові М.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Захарова І.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Норма-Трак» про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Норма-Трак» про стягнення боргу.

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 , в якій вона просить залучити її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. Заяву обґрунтовує тим, що вона є директором ПП «Норма-Трак» і його співзасновником та володіє корпоративними правами у вказаному підприємстві. Вона має право приймати участь у керівництві підприємством, брати участь у розподілі прибутку підприємства, одержувати його частку (дивіденди), а у разі його ліквідації на отримання решти майна підприємства, що залишилось після розрахунків з кредиторами. У разі задоволення позову ОСОБА_3 можливе стягнення на користь позивача коштів та майна, що входить до складу статутного фонду підприємства, а у разі недостатності цього майна, може спричинити ліквідацію підприємства. Зазначене призведе до порушення її корпоративних прав або їх втрати. Крім того, вона, як один із засновників підприємства не була обізнана про існування договірних відносин між ОСОБА_1 та приватним підприємством «Норма-Трак», в особі директора Котляр Т.М., на підставі яких у підприємства виникла заборгованість перед ОСОБА_1 . Залучення її до участі у справі сприятиме захисту її прав та інтересів, як засновника товариства.

Позивач подав письмові заперечення, в яких зазначив, що згідно статуту статутний капітал підприємства складає 100 грн, з урахуванням часток засновників частка ОСОБА_2 в статутному капіталі становить 50 %, що складає 50 грн. Просить визнати подання ОСОБА_2 заяви про залучення її до участі у справи як третьої особи зловживанням правом та залишити заяву без розгляду.

В підготовчому судовому засіданні позивач свої заперечення підтримав, просив відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 .

Представник відповідача заперечив проти задоволення заяви ОСОБА_4 та залучення її до участі у справі в якості третьої особи.

Згідно ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Вимогами ч.4 ст.53 ЦПК України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25.06.2019 року у справі № 910/17792/17 зазначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права чи обов`язки щодо однієї зі сторін. Отже, особа, яка бажає взяти участь у справі як третя особа без самостійних вимог, має перебувати з однією зі сторін у матеріальних правовідносинах, які в результаті прийняття судом рішення у справі зазнають певних змін. Підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи. Отже, не можна покладати на третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, будь-які матеріально-правові обов`язки, а також установлювати чи захищати їх права, тобто винести рішення або ухвалу суду про права чи обов`язки цих третіх осіб.

Аналіз вказаних приписів процесуального закону дає підстави стверджувати, що заява про залучення до участі у справі в якості третьої особи, має бути обґрунтована з наданням суду відповідних доказів того, що рішення у справі може вплинути на права та обов`язки особи, яка звертається з відповідною заявою.

Відповідно до п.51 постанови пленуму Верховного Суду України № 13 від 24.10.2008 року «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» законом не передбачено право акціонера (учасника)господарського товариства звертатися до суду за захистом прав чи охоронюваних законом інтересів товариства поза відносинами представництва. На цій підставі господарським судам належить відмовляти акціонерам (учасникам) господарського товариства в задоволенні позову про укладення, зміну, розірвання чи визнання недійсними договорів та інших правочинів, вчинених господарським товариством. Спори цієї категорії є підвідомчими (підсудними) господарським судам незалежно від їх суб`єктного складу на підставі приписів ГПК (якщо акціонер (учасник) господарського товариства обґрунтовує відповідні позовні вимоги порушенням його корпоративних прав.

Верховний Суд у справі № 562/2118/16-ц висловив правову позицію, в якій зазначив, що відповідно до ч.1 ст.10 Закону України «Про господарські товариства» учасник товариства має право, зокрема брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах. Зазначене право на участь в управлінні товариством передбачено також пунктом 1 частини 1 статті 116 Цивільного кодексу України, абзацом 1 частини першої статті 88 Господарського кодексу України та реалізується акціонерами шляхом участі у зборах акціонерів товариства, яке є найвищим органом управління акціонерного товариства і приймає рішення з різних питань діяльності товариства, у тому числі віднесені до виняткової компетенції зборів. Аналіз наведених вище норм матеріального права свідчить про те, що акціонер (учасник) товариства може оспорити договір, вчинений господарським товариством, якщо обґрунтує відповідні позовні вимоги порушенням його корпоративних прав. Тобто незалежно від суб`єктного складу, якщо учасник (акціонер) господарського товариства обґрунтовує відповідні позовні вимоги порушенням його корпоративних прав, то такий спір підвідомчий господарським судам.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Таким чином, суд не вбачає підстав для висновку, що майбутнє можливе рішення суду у даній справі може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_2 , які підлягають захисту в порядку цивільного судочинства та вважає, що в задоволенні її заяви про вступ третьої особи у справу на стороні відповідача слід відмовити.

Керуючись ст.ст.53, 197, 198, 259, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_4 про вступ третьої особи у справу відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали буде складений 09.09.2020 року.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А.Бойко