ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7166/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" серпня 2020 р. м. Київ,

Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором позики,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в Дарницький районний суд м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором позики.

За результатами вивчення позовної заяви та доданих до неї документів суд встановив підстави для визнання подання даного позову зловживанням процесуальними правами.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За загальним правилом цивільного судочинства учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (пункт 11 частини 3 статті 2, частина 1 статті 44 ЦПК України).

За змістом положень цивільного процесуального закону зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Частиною 2 статті 44 ЦПК України визначено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, серед яких необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина 3 статті 44 ЦПК України).

Відповідно до положень цивільного процесуального закону позивачем є особа, яка звернулася до суду у встановленому законом порядку та стверджує про порушення, невизнання або оспорювання своїх прав, свобод чи інтересів іншими учасниками цивільних відносин, а відповідачем є особа, яка має нести установлену договором або законом відповідальність.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (стаття 2 ЦПК України).

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності.

З позовної заяви вбачається, що позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом про стягнення заборгованості за договором позики в сумі 40 680,00 дол. США, укладеного з ОСОБА_4 , строк дії позики до 10.01.2020 року, та солідарне стягнення з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 50 дол. США за договором поруки від 24.01.2020 року, тобто таким, який був укладений вже після закінчення строку дії договору позики. Вказані обставини свідчать про безпідставне залучення до участі у справі як відповідача ОСОБА_6 , що в свою чергу сприяє штучній зміні підсудності розгляду справи.

Ураховуючи, що зареєстрованим місцем проживання особи, яка являється боржником за договором позики ОСОБА_5 є м. Ізмаїл Одеської області, та на даний позов поширюється правило загальної підсудності (частина 1 статті 27 ЦПК України), є очевидним, що ОСОБА_6 залучений як відповідач безпідставно, з метою зміни підсудності справи для зручності позивача - мешканця м. Києва.

Зважаючи на викладене, суддя визнає подання даного позову зловживанням процесуальними правами та вбачає підстави для його повернення, оскільки прийняття даного позову Дарницьким районним судом м. Києва буде суперечити принципу верховенства права і порушить право відповідача на розгляд справи належним судом.

Керуючись статтями 44, 185, 354 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 щодо залучення до участі у справі як співвідповідача ОСОБА_6 зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором позики - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: М.О. Заставенко