У Х В А Л А

Іменем України

20 лютого 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретарів судового засідання Гайворонського В.М., Вакулюк Д.С., Ковальової В.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дітей, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 в особі свого представника - ОСОБА_4 у листопаді 2017 року звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дітей, мотивуючи свої вимоги тим, що вони з 2005 року по 2011 рік перебували у зареєстрованому шлюбі. 21.11.2011 Деснянським районним судом м.Києві було видано виконавчий лист про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання їхніх спільних двох неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідач сплачує аліменти на дітей на власний розсуд у мізерних розмірах, у зв`язку із чим за ним утворилася заборгованість у загальному розмірі 78842,89 грн. При цьому, позивач самостійно покриває усі додаткові витрати на спільних з відповідачем дітей, а саме витрати понесені на оздоровлення дітей, відпочинок, придбання сезонного одягу, культурний розвиток, позашкільні заняття, оформлення проїзних документів. Оскільки позивачем було сплачено 148744,04 грн. додаткових витрат на дітей, вона змушена звертатись до суду із даним позовом, відповідно до вимог якого просить суд стягнути з ОСОБА_1 на її користь 74732,02 грн.

Ухвалою судді від 12.12.2017, після надходження про зареєстроване місце проживання відповідача, було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2018, дана справа була передана на розгляд головуючому - Зотько Т.А.

Ухвалою суду від 21.05.2018 у справі було закрито підготовче провадження, та призначено її до розгляду по суті в судовому засіданні.

Згідно заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03 вересня 2018 року було частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_3 , з відповідача на користь позивача було стягнуто додаткові витрати на утримання неповнолітніх дітей в загальному розмірі 74372 грн. 02 коп.

20.12.2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та перегляд вказаного заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03.09.2018 року.

Ухвалою суду від17.01.2019 було поновлено ОСОБА_7 пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 03.09.2018 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дітей скасовано та призначено справу до судового розгляду

Позивач та її представник - ОСОБА_8. у судове засідання 09.12.2019 не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, що підтверджується розпискою представника (а.с.243).

Розгляд справи за позовом ОСОБА_3 було відкладено на 15.00 годину 20 лютого 2020 року.

Позивач та її представник - ОСОБА_8. у судове засідання 20.02.2020 повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, що підтверджується розпискою представника та копією судової повістки (а.с.246, 247).

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду 20.02.2020 з поважних причин, позивач та її представник не звертались, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи 09.12.2020, суду не надали.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Деснянського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною сторони позивача суд позбавлений можливості вирішити справу по суті.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, у зв`язку з чим в судовому засіданні оголошувалась перерва та надавався час представнику позивача - ОСОБА_8 підготуватись до надання пояснень, враховуючи неможливим розгляд справи за відсутності сторони позивача, а також відсутність повідомлення причин повторної неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дітей - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: