П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2020 року

м. Рівне

Справа № 564/761/19

Провадження № 22-ц/4815/146/20

Головуючий у Рівненському районному суді:

суддя Грипіч Л.А.

Рішення суду першої інстанції (вступна

і резолютивна частини) проголошено

о 09 год. 44 хв. 14.11.2019

у м. Костопіль Рівненської області

Повний текст рішення складено: 18.11.2019

Рівненський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справі:

головуючий: суддя Хилевич С.В.

судді: Гордійчук С.О., Ковальчук Н.М.

секретар судового засідання: Пиляй І.С.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ;

відповідач - Комунальне підприємство "Костопількомуненергія";

представники учасників справи:

позивача - адвокат Євгеюк Олександр Євстафійович;

відповідача - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ;

за участі (в апеляційному суді): адвоката Євгеюка Олександра Євстафійовича, ОСОБА_2 та ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Євгеюка Олександра Євстафійовича на рішення Костопільського районного суду Рівненської області від 14 листопада 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Костопількомуненергія" про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

в с т а н о в и в:

У березні 2019 року в суд звернувся ОСОБА_1 з позовом до Комунального підприємства "Костопількомуненергія" (далі - КП "Комуненергія") про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Мотивуючи вимоги, вказувалося про те, що з вини відповідача йому заподіяно 13 228, 52 гривні матеріальної шкоди та 5 000 гривень моральної шкоди. Матеріальну шкоду спричинено через залиття належної йому на праві часткової власності квартири АДРЕСА_1 водою з дахової котельні, що перебуває на балансі КП "Комуненергія". Тому відповідач, як балансоутримувач котельні, повинен нести відповідальність за її роботу, а також уживати всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками й у разі залиття квартири.

У поданому відзиві відповідач вважав позову заяву необґрунтованою і недоведеною, а тому просив позивачу у задоволенні вимог відмовити.

Рішенням Костопільського районного суду Рівненської області від 14 листопада 2019 року ОСОБА_1 відмовлено в задоволенні позову до КП "Комуненергія" про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

У поданій через свого представника - адвоката Євгеюка О.Є. апеляційній скарзі позивач зазначав про незаконність та необґрунтованість рішення, що полягало у неправильному застосуванні норм матеріального права, невідповідності висновків суду обставинам справи та порушенні норм процесуального права.

На її обґрунтування вказувалося про хибність висновків суду про відсутність у КП "Комуненергія" вини у залитті квартири, що належить позивачу на праві спільної часткової власності. З відеозапису вбачається, що ОСОБА_1 в присутності представника відповідача показує на місце протікання води при переході трубопроводу дахової котельні, по якому здійснюється злив технічної води у водоканалізаційні труби на технічному поверсі з наступним переходом до водоканалізаційного стояка, що, на думку суду, складає внутрішньобудинкову каналізаційну мережу і обслуговується Костопільським БЖКП. При цьому суд ствердив, що працівниками Костопільського БЖКП вчинялися деякі ремонтні дії, а саме підв`язувалися труби та встановлювалися ємності (бочки) на випадок затоплення, що засвідчено показаннями свідка ОСОБА_4 . Тому судом зроблено висновок, що КП "Комуненергія" є неналежним відповідачем у справі, тоді як обов`язки по утриманню будинку і будівель та прибудинкової території щодо технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого водопостачання і водовідведення, усунення аварійних пошкоджень покладено на Костопільське БЖКП.

Позивач не погодився із переконаннями суду про відмову в позові, на підтвердження чого зазначав про складення за фактом заподіяння шкоди Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 15 лютого 2019 року, складеного представниками балансоутримувача - Костопільського БЖКП. В Акті вказано, що підтоплення квартири сталося під час зливу води з котельні "Теплокомуненергії" 13 січня 2019 року.

Вдруге квартиру було затоплено 28 лютого 2019 року. Тоді ж складено Акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), де вказувалося про наявність пошкоджень, які сталися через підтоплення під час зливу води з котельні "Теплокомуненергії".

Натомість цим Актам жодної оцінки судом надано не було.

При цьому свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні засвідчив, що вода, якою затопило квартиру позивача, текла з дахової котельні, а жодні природні чинники (дощ, сніг тощо) не могли бути причиною залиття. Він пояснив, що ремонт місця з`єднання зливу води у котельні в додаткову пластикову каналізаційну трубу робили саме працівники відповідача, а не Костопільського БЖКП. Ці обставини підтвердив і представник КП "Комуненергія" ОСОБА_2 .

Не згоден заявник і з твердженнями суду про те, що пластикова труба, яка врізана до загальнобудинкової каналізаційної металевої труби, належить до внутрішньобудинкової каналізаційної мережі. Мотивуючи свої доводи, посилався на те, що пластикова труба під`єднана значно пізніше за монтаж загальнобудинкової каналізаційної труби і вже після введення котельні в експлуатацію. При цьому вважав, що висновки суду суперечать пунктам 1.4 і 1.7 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затвердженого наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07.10.2008 №936/15627, щодо експлуатації розподільчих мереж і котелень підприємствами (організаціями), на балансі яких вони перебувають.

Вважає, що всупереч п. 2.1 зазначених Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України у відповідача відсутні договірні відносини з Костопільським БЖКП та/або КП "Костопільводоканал" на користування системою водовідведення для зливу води з дахової котельні по АДРЕСА_2 . Отже, КП "Комуненергія" не вправі було скидати (зливати) технічну воду з котельні до системи централізованого водовідведення внутрішньобудинкової мережі.

З наведених міркувань просить скасувати рішення суду першої інстанції, задовольнивши позов, яким стягнути із відповідача на користь ОСОБА_1 13 228, 52 гривні матеріальної шкоди, що складає вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт з оздоблення пошкодженої квартири, 5 000 гривень заподіяної моральної шкоди та 4 500 гривень витрат на правничу допомогу.

У поданому відзиві КП "Комуненергія", вважаючи оскаржуване рішення законним і обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - відхилити. При цьому посилається на перебування будинку АДРЕСА_2 на балансі Костопільського БЖКП, яке і здійснює обслуговування внутрішньо будинкових мереж тепло- і водопостачання та водовідведення. Не заперечує проти того, що дахова котельня у цьому будинку знаходиться на балансі відповідача, однак не містить у своєму складі частки внутрішньобудинкових мереж водовідведення. Щодо Акту про залиття квартири, то вважає, що його складено з грубим порушенням вимог про оформлення.

Крім того, не згоден із розміром збитків, адже завищено об`єми робіт, що не збігаються з Актом про залиття, а також включено в кошторис включено податок на додану вартість, тоді як доказів про те, що виконавець робіт є платником цього податку надано не було. На його думку, витрати на ремонт квартири складають 4 788 гривень.

Заслухавши суддю-доповідача, думку осіб, які беруть участь у справі і з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи й заперечення сторін, колегія суддів дійшла висновку про відхилення апеляційної скарги.

Залишаючи вимоги позивача без задоволення, суд першої інстанції правильно виходив із недоведеності та необґрунтованості позову, оскільки будь-яких доказів на підтвердження того, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з вини відповідача, матеріали справи не містять. Щодо протікання води, що призвело до пошкодження квартири, то воно відбулося в зв`язку із проривом пластикової труби, яка виходить із дахової котельні і входить до внутрішньобудинкової мережі теплопостачання, гарячого водопостачання, водопостачання та водовідведення. Оскільки ця труба не знаходиться на балансі КП "Комуненергія", тому відповідальність за її технічну несправність, за умови надання переконливих та об`єктивних доказів про це, повинен нести її балансоутримувач.

Як з`ясовано судом, і ці обставини сторонами не заперечуються та підтверджуються свідоцтвом про право власності на житло від 24.01.2003, ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 з розрахунку 1/3 частки нерухомого майна.

Не оспорюється і те, що даний житловий будинок знаходиться на балансі Костопільського БЖКП, яке надає послуги з утримання будинку та споруд і прибудинкової території, а також здійснює обслуговування внутрішньобудинкових мереж теплопостачання, гарячого водопостачання, водопостачання та водовідведення.

На підставі рішення Костопільської міської ради Рівненської області від 08.12.2004 №370 "Про згоду на прийняття на баланс КП "Комуненергія" дахової котельні БЖКП по АДРЕСА_2 " зазначена дахова котельня з 01 листопада 2004 року знаходиться на балансі КП "Комуненергія".

Тоді ж складено акт приймання-передавання безкоштовно дахової котельні балансовою вартістю 454 297 гривень, де, зокрема передано й 308 погонних метрів тепломережі та 77 погонних метрів водопроводу.

13 січня 2019 року належну позивачу квартиру АДРЕСА_3 було залито, внаслідок чого в коридорі при вході в правому кутку утворилася жовта пляма діаметром 0, 5 м2; на стіні при вході - жовта пляма розміром 3,0 Х 0,2 м2; в антресолі праворуч на стелі - жовта пляма 1,0 Х 0,7 м2; біля вхідних дверей відклеїлися шпалери 0,5 Х 2,0 м2 і набрякла підлога з деревостружкової плити розміром 2,0 Х 1,0 м2; набрякла бічна стіна шафи для одягу розміром 0,4 Х 2,0 м2.

Наведені факти зафіксовані в складеному працівниками Костопільського БЖКП Акті про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Як висновок, зазначено про злив води з котельні "Теплокомуненергія", що є підставою пошкоджень у квартирі АДРЕСА_1 .

В подальшому, 28 лютого 2019 року в цій квартирі знову виявлено пошкодження, які виникли внаслідок підтоплення під час зливу води з котельні "Теплокомуненергія" - як про це вказано в Акті про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), що складений того ж числа працівниками Костопільського БЖКП. Так, встановлено в коридорі при вході у правому кутку мокру пляму діаметром 0,75 м2, на стіні при вході мокру пляму розміром 3,2 Х 0,5 м2, в шафі справа на стелі мокру пляму розміром 1,2 Х 0,7 м2; в шафі-купе замокли особисті речі; в коридорі біля вхідних дверей відклеїлися шпалери 0,5 Х 2,5 м2; в коридорі набрякла підлога з деревостружкової плити розміром 2,0 Х 2,5 м2; набрякли деталі шафи для одягу (бічна стіна 0,5 Х 2,0 м2, полиці 4 шт 0,5 Х 0,5 м2).

Ці ж обставини підтвердили в судовому засіданні і свідки ОСОБА_5 і ОСОБА_7 .

В засіданні суду попередньої інстанції за згодою обох сторін було оглянуто відеозапис обставин з місця події, а саме як позивач в присутності представника відповідача вказує на місце протікання води - в переході трубопроводу дахової котельні, по якій здійснюється злив технічної води, у водоканалізаційні труби на технічному поверсі з подальшим переходом до водоканалізаційного стояка. Судом було зроблено висновок, що ця частина трубопроводу та водоканалізаційної труби складають одну систему і входять до внутрішньобудинкової каналізаційної мережі, що обслуговується Костопільським БЖКП як балансоутримувачем. При цьому також було з`ясовано, що саме працівниками Костопільського БЖКП здійснювалися ремонтні роботи з підв`язки труби і встановлення ємностей (бочки) на випадок підтоплення. Те ж саме підтвердив у суді і свідок ОСОБА_5 .

Повно і правильно з`ясувавши обставини справи, оцінивши наявні докази у їх сукупності та встановивши, що при вирішенні спірних відносин до застосування не підлягають норми матеріального права, на чому наполягав позивач, суд першої інстанції обґрунтовано відмови у задоволенні позову.

Відповідно до ст.ст. 22, 23 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно зі ст.ст. 1166, 1167 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Норми ст.ст. 1, 6 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" вказують, що виконавцем комунальної послуги є суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору. Індивідуальний споживач - це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Виконавцями комунальних послуг з постачання теплової енергії є теплопостачальна організація, а послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" обов`язками виконавця, зокрема, є своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період і своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини.

Щодо доводів апеляційної скарги про доведеність винуватості відповідача у виникненні причини та настанні наслідків завданої шкоди, то з ними колегія суддів погодитися не може.

Так, будь-яких доказів, які об`єктивно і переконливо вказували би про вину КП "Комуненергія" у залитті квартири АДРЕСА_1 позивачем надано не було. Натомість відповідач належно і достовірно заперечив проти тих обставин, що саме ним було завдано шкоду ОСОБА_1 і цієї шкоди було завдано з його вини.

Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Не заслуговують на увагу і аргументи заявника про належність відповідача у справі, адже сукупністю перевірених доказів встановлено відсутність вини КП "Комуненергія" у заподіянні шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Не може погодитися апеляційний суд і з твердженнями автора апеляційної скарги про порушення норм процесуального права при розгляді справи.

Так, згідно із абз. другим ч. 2 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Окрім викладеного, чіткий і вичерпний перелік випадків, які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового, наведено у ч. 3 ст. 376 ЦПК України.

Між тим, будь-яких доказів про існування таких процесуально-правових дефектів, що спонукали би до хибного розв`язання спірних правовідносин, чи інших обставин, які є обов`язковим мотивом для унеможливлення законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, заявником зазначено не було, матеріали справи не містять, а апеляційним судом здобуто не було.

Спростовуються через їх необґрунтованість доводи заявника про те, що пластикова труба, яка врізана до загальнобудинкової каналізаційної металевої труби, під`єднана значно пізніше за монтаж загальнобудинкової каналізаційної труби і вже після введення котельні в експлуатацію. Однак будь-яких доказів про це і також про те, що ця пластикова труба знаходиться у зоні відповідальності відповідача в матеріалах справи не зафіксовано.

Необґрунтованими є і аргументи про неузгодженість дій відповідача та відсутність договірних відносин КП "Комуненергія" із виконавцями з надання водовідведення для зливу води з дахової котельні по АДРЕСА_2 . Так, на а.с. 63-66 міститься договір №48 від 01 лютого 2019 року на подачу води з комунального водопроводу та прийняття стічних вод у комунальну каналізацію. Обумовлено, що дія договору триває один рік з дня його укладення, тобто на день залиття цей правочин був чинним.

Решта доводів апеляційної скарги також визнаються колегією суддів необґрунтованими і заперечуються правильністю висновків суду.

Підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення відповідно до ст. 375 ЦПК України є додержання судом першої інстанції норм процесуального і матеріального права при ухваленні оскаржуваного рішення.

Справедливість, добросовісність та розумність згідно із пунктом 6 ст. 3 ЦК України є одними із загальних засад цивільного законодавства.

Судовий збір, що понесений позивачем при поданні апеляційної скарги, відповідно до ст. 141 ЦПК України необхідно віднести на його ж рахунок.

Керуючись ст. 374-375, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Євгеюка Олександра Євстафійовича залишити без задоволення, а рішення Костопільського районного суду Рівненської області від 14 листопада 2019 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: С.В.Хилевич

Судді: С.О.Гордійчук

Н.М.Ковальчук

Повний текст постанови складено: о 14 год. 02 хв. 18.02.2020