Справа № 357/5100/20
Провадження № 2-з/357/122/20
У Х В А Л А

03 вересня 2020 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цукуров В. П. розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименко Михайла Михайловича, Державного підприємства «Сетам», третя особа Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває дана цивільна справа.

До суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 , у якій він просить вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони, у позасудовому порядку, переможцю торгів ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо виселення позивача та його родини, вселення будь-яких інших осіб, здійснювати заміну замків або зміни вхідних дверей у квартирі АДРЕСА_1 , до вирішення даної справи по суті.

В обґрунтування заявлених вимог посилається на наступні обставини.

14.05.2020 року ДП «Сетам» реалізувало його квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 на електронних торгах згідно протоколу електронних торгів №480031, переможцем торгів визнано ОСОБА_2 , який придбав квартиру за 478667,00 грн.

05.08.2020 року ОСОБА_2 разом з двома невідомими особами намагався виселити позивача та його родину із вказаної квартири. Після зупинення таких дій працівниками правоохоронних органів ОСОБА_2 вручив позивачу претензію-вимогу про примусове виселення.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, повно, об`єктивно та всебічно дослідивши доводи позивача, суд приходить до висновку про те, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ч.2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов може забезпечуватися накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору, іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Таким чином, інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

З сукупного аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що застосування заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволенні позову. Вирішуючи питання забезпечення позову суд не має права робити висновки по суті справи.

Втім, позовних вимог позивачем до ОСОБА_2 не заявлено. Він не є ані відповідачем, ані третьою особою у справі.

Відповідно до ч.1, ч.2 с. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.53 УПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Як убачається із наведених норм процесуального права, суд позбавлений можливості залучати відповідачів або третіх осіб за власною ініціативою. Право заявлення відповідного клопотання/заяви законом надано позивачу та обмежено у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження стадією початку першого судового засідання.

Як убачається із заяви позивача про забезпечення позову, його квартира була реалізована ДП «СЕТАМ» на електронних торгах 14.04.2020 року. У цей же день ОСОБА_2 був визнаний переможцем вказаних торгів.

З позовною заявою позивач звернувся до суду шляхом направлення поштою 25.04.2020 року.

Ухвалою суду від 01.06.2020 року позовну заяву було залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 12.06.2020 року судом було відкрито провадження у справі, постановлено провести її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Втім, до початку першого судового засідання, яке відбулось за присутності позивача 27.07.2020 року, той відповідного клопотання в порядку ч.1, 2 ст.51 ЦПК України або ч.1 ст.53 ЦПК України суду не заявив.

Таким чином, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи із змісту спірних правовідносин та складу сторін і учасників справи, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні вказаної заяви про забезпечення позову. Правових підстав для задоволення такої заяви у суду немає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 150, 151-153, 260-261 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименко Михайла Михайловича, Державного підприємства «Сетам», третя особа Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк «Укргазбанк» про визнання недійсними та скасування електронних торгів, протоколу електронних торгів та акту проведення електронних торгів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіВ. П. Цукуров