Єдиний унікальний номер справи 753/2693/19
Провадження №22-ц/824/1173/2020
У Х В А Л А

04 лютого 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Журби С.О., розглянувши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року заява позивача про забезпечення позову задоволена частково, накладено арешт на квартиру, в іншій частині вимоги відмовлено. Не погоджуючись з постановленою ухвалою, відповідач направив апеляційну скаргу з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження та за відсутністю доказів сплати судового збору. У зв`язку з цим, ухвалою суду від 16.12.2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху, роз`яснено, що у випадку неусунення у встановлений термін виявлених судом недоліків та неподання заяви із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху направлялась апелянту поштовим зв`язком за адресою, вказаною апелянтом в апеляційній скарзі, але поштове відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором №799 повернуто до Київського апеляційного суду без вручення, з відміткою «за закінченням терміну зберігання». За час перебування справи в суді апеляційної інстанції заявник жодним чином не цікавився станом апеляційної скарги, свої процесуальні обов`язки належно не реалізував, вимог ухвали суду від 16 грудня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху не виконав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Верховний суд своєю постановою від 15 травня 2019 року у справі № 0870/8014/12 роз`яснив, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Крім того Верховний суд зазначив, що повернення відділенням поштового зв`язку до суду поштового конверту з відміткою «за закінченням терміну зберігання» свідчить, що рішення не вручено з причин, що не залежать від суду, який в установленому законодавством порядку вчинив процесуальні дії.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосереднього, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, тривала відсутність інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

Згідно з п.п.2, 6 ч. 2 ст. 43, ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

У відповідності до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку, встановленому ст.358 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги, що апеляційна скарга надійшла поза межами строку на апеляційне оскарження, апелянт не навів обґрунтованих підстав для поновлення процесуального строку, суд відповідно до ч. 1 ст. 358 ЦПК України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 18 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору позики недійсним.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя С.О. Журба