Провадження №2/521/3302/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року місто Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючий суддя - Плавич І.В.,

секретар судового засідання - Бобрешов Є.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Писаренка Євгена Сергійовича, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Писаренка Є.С., ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування власної позиції та пояснюючи підстави звернення до суду позивач посилалась на ті обставини, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_4 , після чого відкрилась спадщина у виді належного особам майна. Посилаючись на фактичне прийняття спадщини, позивач належним чином спадкові права не оформлювала, із відповідною заявою до нотаріуса не зверталась. З огляду на пропуск установленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулась в суд з даним позовом.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, але від представника особи надійшла заява про підтримання позову з клопотанням про розгляд справи за відсутності сторони в порядку частини 3 статті 211 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_5 у відкрите судове засідання не з`явився, але від нотаріуса надійшла заява про ухвалення рішення на розсуд суду з клопотанням про розгляд справи за відсутності сторони в порядку частини 3 статті 211 ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, але від особи надійшла заява про визнання позову з клопотанням про розгляд справи за відсутності сторони в порядку частини 3 статті 211 ЦПК України.

Вивчивши наявні матеріали справи, установивши фактичні обставини спору, дослідивши зібрані докази в їх сукупності, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами у справі належну правову оцінку, суд доходить наступного висновку.

Під час розгляду справи суд установив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом ДРАЦС у місті Одесі Одеського міського управління юстиції від 04 червня 2012 року, актовий запис №5418 від 04 червня 2012 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Відділом ДРАЦС у місті Одесі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції від 13 липня 2013 року, актовий запис №6858 від 13 липня 2013 року.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як наводить стаття 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

ОСОБА_3 та ОСОБА_6 (« ОСОБА_6 » - рос.) є батьками позивача ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , повторно виданим Відділом РАГС виконавчого комітету Іллічівської районної ради народних депутатів міста Одеси від 25 липня 1995 року. Відомості про наявність інших спадкоємців відсутні.

Відповідно до частин 1, 3, 5 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Як установлює частина 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як убачається з листів приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Писаренка Є.С. №62/01-16, №63/01-16 від 28 лютого 2020 року, після смерті ОСОБА_4 та ОСОБА_3 спадкові справи не заводились.

ОСОБА_1 спадщину фактично прийняла, з заявою про відмову від спадщини до нотаріуса не зверталась.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У Рішенні Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року №18-рп/2004 надано офіційне тлумачення поняття «охоронюваний законом інтерес» як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовленого загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкованого у суб`єктивному праві простого легітимного дозволу, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Як регламентує стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У параграфі 22 рішення у справі «Кечко проти України» («Kechko v. Ukraine», заява №63134/00), Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «власності», яке міститься в першій частині статті 1 Першого Протоколу, має автономне значення, яке не обмежене власністю на фізичні речі і не залежить від формальної класифікації в національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, наприклад, борги, що становлять майно, можуть також розглядатись як «майнові права», і, таким чином, як «власність» в цілях вказаного положення. Питання, що потребує визначення, полягає в тому, чи мав відповідно до обставин справи, взятих в цілому, заявник право на матеріальний інтерес, захищений статтею 1 Першого Протоколу (див. рішення у справі «Броніовський проти Польщі» («Broniowski v. Poland», заява №31443/96, п. 98).

Водночас Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, у справах «Меллахер та інші проти Австрії» («Mellacher and Others v. Austria», заяви №10522/83; 11011/84; 11070/84), «Пайн Велі Девелопмент Лтд. та інші проти Ірландії» («Pine Valley Developments Ltd and Others v. Ireland»), заява №12742/87), визначив, що під поняттям «майно» мають розумітись і «правомірні очікування», «законні сподівання» особи.

У параграфі 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Суханов та Ільченко проти України» («Sukhanov and Ilchenko v. Ukraine», заяви №68385/10 та №71378/10), суд зазначив, що за певних обставин «законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (див. рішення у справі «Копецький проти Словаччини» («Kopecky v. Slovakia», заява №44912/98, п. 52).

Досліджені матеріали справи підтверджують наявність у ОСОБА_1 охоронюваного законом інтересу, спрямованого на оформлення майнових прав у порядку спадкування після померлих батьків.

З урахуванням викладеного, а також оскільки за загальним правилом спадщина належить спадкоємцеві з часу її відкриття та незалежно від часу її прийняття (частина 5 статті 1268 ЦК України), суд зазначає, що майнові права ОСОБА_1 на спадщину охоплюються категорією «майно» в розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Такі права особи підлягають захисту та дієвим механізмом захист цих прав є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На переконання суду, достатнім може вважатись строк протягом трьох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Згідно з частинами 1, 2 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з повним задоволенням позову ОСОБА_1 , суд покладає судові витрати на відповідачів у рівних частках та стягує на користь позивача судові витрати: суму оплаченого судового збору в розмірі 1681,60 гривень

Керуючись статтями 10, 11, 12, 13, 19, 76, 81, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, пунктами 8, 15.5 розділу ХІІІ ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Писаренка Євгена Сергійовича, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , - протягом трьох місяців, які обчислювати з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері - ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 - протягом трьох місяців, які обчислювати з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути в рівних частках з приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Писаренка Євгена Сергійовича, ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму оплаченого судового збору в розмірі 1681,60 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду або через Малиновський районний суд міста Одеси протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повні відомості про учасників справи згідно з пунктом 4 частини 5 статті 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Писаренко Євген Сергійович - АДРЕСА_2 , свідоцтво № НОМЕР_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Суддя: І.В. Плавич