КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

04 вересня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням ОСОБА_1 31 серпня 2020 року подала апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій просить його поновити як пропущений з поважних причин. Зазначає, що копію оскаржуваного рішення її представник отримав 13 березня 2020 року. У відповідності до ч. 3 ст. 284 ЦПК України представником ОСОБА_1 було подано до суду заяву про перегляд заочного рішення, яку було залишено без задоволення ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 травня 2020 року, а матеріали повернуто представнику відповідача. Вказує, що зазначена ухвала разом із матеріалами ні відповідачці, ані її представнику не надходили. Крім того, представником відповідачки декілька раз подавалась заява про видачу копії вказаної ухвали, проте вони були проігноровані судом, а ухвала не була направлена представнику. Зазначає, що копія ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 19 травня 2020 року була видана судом лише 27 серпня 2020 року, про що у справі поставлено відмітку, а тому саме з вини суду відповідачка та її представник дізнались про цю ухвалу значно пізніше, ніж сплив строк на подання апеляційної скарги на заочне рішення.

Згідно ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Стаття 281 ЦПК України передбачає порядок заочного розгляду справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу (ч. 1 ст. 281 ЦПК України).

За ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 грудня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року позов задоволено частково. Копія судового рішення направлялась відповідачам у справі за адресою, яка міститься в матеріалах справи та вручена - 06.02.2020 року (а.с. 49).

Зі справи видно, що 13 березня 2020 року представник відповідачки - ОСОБА_4 ознайомився з матеріалами справи та рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року (а.с. 52).

19 травня 2020 року ОСОБА_4 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення, яку ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 травня 2020 року було повернуто заявнику з тих підстав, що судом ухвалено рішення в порядку спрощеного позовного провадження, яке підлягає оскарженню сторонами у справі в загальному порядку, у відповідності до Розділу 5 Глави 1 Параграфу 1 ЦПК України.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року подана до Дніпровського районного суду м. Києва 31 серпня 2020 року.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Виходячи з наведеного, оскільки суд першої інстанції розглядав справу в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, відповідачу слід було оскаржити рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року в загальному порядку, як це передбачено Параграфом 1 Глави 1 Розділу 5 ЦПК України.

Крім того, посилання відповідачки та її представника на те, що Дніпровським районним судом м. Києва було проігноровано заяви про видачу копії ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 19 травня 2020 року є безпідставними, оскільки такі заяви в матеріалах справи відсутні.

Крім того, апеляційну скаргу оплачено судовим збором не в повному обсязі.

Згідно п.п. 6 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року №3674-VI від 08 липня 2011 року ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як убачається з матеріалів справи, при поданні позовної заяви позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 3 842 грн. (2 вимоги немайнового характеру, подані юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, заявлені у 2019 році - 1 921 грн.).

Таким чином, відповідно до п.п. 2, 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року дану апеляційну скаргу необхідно оплатити судовим збором у розмірі 5 763 грн. Оскільки апелянт сплатив судовий збір у розмірі 630 грн. 70 коп., то йому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 5 132 грн. 30 коп.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н, код класифікації доходів бюджету: 22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812‚ банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження та документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оскільки апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, а докази поважності причин його пропуску не можуть бути визнані судом поважними та оплачена судовим збором не в повному обсязі, то вона не може бути призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 17 січня 2020 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник