УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2020 р. Київський районний суд м.Харкова у складі

головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу №640/16727/18 за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №640/16727/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на малолітню дитину, неповнолітню дитину та аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 , в особі представник адвоката Кузнецова А.І., звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просить: поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення: скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018, яке ухвалене по справі № 640/16727/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на малолітню дитину, неповнолітню дитину та аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

В обґрунтування заяви представник ОСОБА_1 посилається на те, що 05.12.2018 Київським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення по справі № 640/16727/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на малолітню дитину, неповнолітню дитину та аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, яким з ОСОБА_1 на користь дружини ОСОБА_2 присуджено до стягнення аліменти на утримання дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі в розмірі 6022 грн. щомісячно, з індексацією, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11.09.2018; стягнуто з ОСОБА_1 на користь дружини ОСОБА_2 аліменти на її утримання у твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. щомісяця, до досягнення дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трирічного віку, починаючи з 11.09.2018. 12.08.2020 відповідачу зателефонували з Київського відділу державної виконавчої служби міста Харків ГТУЮ у Харківській області та повідомили, що в провадженні виконавчої служби знаходиться ВП № 58458168, де з нього стягуються аліменти на утримання дітей і на теперішній час в нього є заборгованість. Однак, жодної кореспонденції відповідачу від державної виконавчої служби та суду не надходило та він їх не отримував. За допомогою відкритих джерел в мережі інтернет відповідач отримав доступ до тексту заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018. До теперішнього часу вказане рішення на адресу відповідача не надходило. Причиною неявки відповідача в судові засідання у цій справі, а також неподання необхідних процесуальних документів, є необізнаність ОСОБА_1 про подання цивільного позову та про відкриття провадження у цій справі. Жодні судові повідомлення відповідачу не надходили, ніхто ніяким чином не повідомляв його про наявність цивільного позову та про розгляд його судом. Чому працівниками «Укрпошти» не були передані ОСОБА_1 судові повідомлення про виклик на судові засідання і повідомлення про отримання копії заочного рішення не відомо. В матеріалах справи наявна судова повістка на судове засідання - 14.11.2018, та повідомлення про вручення заочного рішення про нібито отримання цих документів, де в графі отримувача стоїть відмітка « ОСОБА_5 » без його підпису, однак представник повідомляє, що відповідач жодного повідомлення не отримував, та це не є його особистим підписом. Окрім того, з грудня 2017 року по теперішній час відповідач проживає окремо з іншою родиною у АДРЕСА_1 , а саме цивільною дружиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від якої є спільна малолітня дитина - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується Актом ЖБК «Україна» від 20.08.2020. Копію повного тексту заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018 його представник - адвокат Кузнецов А.І. отримав лише 18.08.2020, а також у цей день ознайомився із матеріалами справи, що підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи. Враховуючи те, що копію заочного рішення відповідач отримав після ознайомлення свого представника з матеріалами справи, а саме 18.08.2020, представник вказує про поважність причин пропуску строку для звернення із заявою про перегляд заочного рішення. Оскільки ОСОБА_1 жодних ухвал, в тому числі й про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного позовного провадження, а також жодних повісток від Київського районного суду м. Харкова не отримував, останній був позбавлений можливості скористатись своїми процесуальними правами, передбаченими ЦПК України, в тому числі: правом подати відзив на позовну заяву; подавати відповідні докази; брати участь у судових засіданнях; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Щодо стягнення аліментів, представник вказує, що неповнолітня донька - ОСОБА_3 постійно мешкає з батьками відповідача: бабусею ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та дідусем ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 за адресою реєстрації батька ( АДРЕСА_2 ), що підтверджується довідкою Голови вуличного комітету № 6 від 30.07.2020. Окрім того, ОСОБА_10 з 2002 по 2020 рік навчалась у середній школі № 134, яка розташована по АДРЕСА_3 , тобто, вона відвідує навчальний заклад за місцем проживання батьків відповідача, які мешкають по АДРЕСА_2 . Додатковим доказом того, що ОСОБА_10 перебувала на утриманні батька і його родичів є копії закордонних паспортів бабусі - ОСОБА_8 та доньки, на відпочинок до Туреччини, Греції, Італії та Польщі. Враховуючи те, що неповнолітня донька - ОСОБА_3 постійно перебувала на утриманні свого батька - ОСОБА_1 і його батьків, то стягнення з відповідача аліментів в цій частині взагалі є необґрунтованими. Щодо стягнення аліментів на утримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , представник вказує, що з 2018 року по теперішній час відповідач офіційно не працевлаштований і не має постійного доходу. За цей період часу він отримав лише у 2019 році загальну суму грошових коштів у розмірі 817,50 грн., працюючи за сумісництвом у ЖБК «України», отже стягнення з ОСОБА_1 на користь дружини ОСОБА_2 аліментів на утримання лише молодшого сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 у твердій грошовій сумі повинно було не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 11.09.2018 у розмірі 779,50 грн. Оскільки батьки несуть основну відповідальність за забезпеченням в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини відповідач вважає за можливе щомісячно сплачувати аліменти на утримання сина ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі в розмірі 900 грн. Більше того, на утриманні відповідача є ще одна дитина, а саме ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьками якого є: батько - ОСОБА_1 і мати - ОСОБА_6 . Беручи до уваги вищевикладені обставини, враховуючи те, що внаслідок неотримання відповідачем від Київського районного суду м. Харкова жодних ухвал та повісток, останній був позбавлений можливості довести до відома суду про вказані обставини, що мають істотне значення та надати до суду докази щодо цього, призвело до неможливості встановити фактичні обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, ухвалене в справі заочне рішення слід скасувати з призначенням справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

У зв`язку з викладеним заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

У судове засідання заявник та його представник не з`явились, 01.09.2020 представник заявника подав заяву про проведення судового засідання у відсутності заявника та його представника, заяву про перегляд заочного рішення підтримує у повному обсязі та просить задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, подала заяву у якій зазначила, що проти скасування заочного рішення заперечує, вважає заяву необґрунтованою, просить розглянути заяву у її відсутності та у задоволенні заяви відмовити.

Суд, вивчивши подану заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Дослідивши заяву відповідача ОСОБА_1 , матеріали справи, суд вважає, що клопотання відповідача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки дійсно є підстави вважати, що відповідач звернувся із заявою про перегляд заочного рішення у строк, передбачений ЦПК України.

Щодо змісту самої заяви, то суд зазначає наступне.

11.09.2018 позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 , у якому просила стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у твердій грошовій сумі у розмірі 6022 грн. щомісяця, починаючи з дня пред`явлення позову до суду та до досягнення найстаршою дитиною повноліття; стягнути з відповідача аліменти на утримання дружини у твердій грошовій сумі у розмірі 1000 грн. щомісяця до досягнення дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трьох років..

Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На виконання вказаних вимог 12.09.2020 судом було направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі.

Згідно Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстрований за адресою, яка була вказана позивачем у позовній заяві, АДРЕСА_2 .

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 16.10.2018 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку

Поштова кореспонденція надсилалась судом за місцем реєстрації відповідача, згідно повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.23,), ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву було отримано за місцем реєстрації відповідача.

Достовірних доказів того, що це був не відповідач особисто, суду надано не було. Крім того, відповідачу було направлено судову повістку про виклик у судове засідання у вигляді смс-повідомлення.

Клопотань про відкладення слухання справи або інших заяв з процесуальних питань відповідачем не подавалось.

Таким чином, судом здійснені всі передбачені законодавством засоби належного сповіщення відповідача.

05.12.2018 Київським районним судом м. Харкова за відсутності відповідача була розглянута цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на малолітню дитину, неповнолітню дитину та аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено (а.с.37-41).

У відповідності до п.2 ч.3 ст.287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.

В судовому засіданні досліджуючи доводи відповідача про неповідомлення належним чином про наявність судового провадження, місце та дату розгляду вказаної судової справи, суд знаходить ці доводи необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу.

Що стосується доводів відповідача по суті позовних вимог, суд їх відхиляє у зв`язку з тим що, відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява позивача.

Посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи не спростовують доводів викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду не надано.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2018 у справі № 640/16727/18, оскільки відсутні обставини для його скасування, визначені у ЦПК України, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 260-261, 284-288 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити відповідачеві ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05 грудня 2018 року.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі №640/16727/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на малолітню дитину, неповнолітню дитину та аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Колесник