У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2020 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до Дубіївської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

УСТАНОВИЛА:

01.09.2020 в провадження Черкаського районного суду Черкаської області надійшли матеріали вищевказаної позовної заяви, які автоматизованою системою документообігу суду було розподілено судді Миколаєнко Т.А.

При вирішенні питання про можливість відкриття провадження по справі оглядом матеріалів даної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам чинного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини .

Особа має право звернутися до суду з відповідним позовом, якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами, тобто, передумовою для такого звернення є відсутність іншого, окрім судового, шляху для відновлення порушеного права.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008, суди відкривають провадження в справі про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви

спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Тобто, цивільно-правовій спір в даному випадку виникає лише при наявності перешкоди для оформлення спадщини у нотаріальному порядку.

Статтею 79 ЦПК України визначено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 статті 83 ЦПК України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, вимогам, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає, оскільки як на підставу для звернення до суду з даним позовом позивач посилається на відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , однак на підтвердження даних обставин не долучає до позовної заяви таку відмову в письмовій формі з викладенням причин відмови, яка в розумінні ст. 79 ЦПК України була б достовірним доказом обґрунтованості підстав звернення позивача з даним позовом до суду.

Крім того, в позовній заяві позивач зазначає про відсутність інших спадкоємців після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , проте не зазначає, якими доказами це підтверджується, оскільки згідно з заповітом ОСОБА_2 від 02.10.2014, остання заповіла йому не все своє майно, а лише його частину. Клопотання про витребування таких доказів в осіб, в яких вони можуть знаходитись, до позовної заяви не долучено.

Відповідно до частини четвертої статті 83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно з частинами першою та другою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В зв`язку з зазначеними недоліками позовної заяви вирішення питання про відкриття провадження в даній справі буде передчасним.

Згідно з частиною 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачу термін усунути недоліки позовної заяви, а саме: на підтвердження обґрунтованості звернення до суду з даним позовом позивачу необхідно подати суду письмову відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину; долучити до матеріалів справи всі докази, які є в його розпорядженні, а в разі неможливості їх подання у встановлений законом строк з об`єктивних причин - письмово повідомити про це суд. Крім того, суд зауважує, що у разі неможливості самостійно надати докази, позивач вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя-

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дубіївської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним даної ухвали, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. А. Миколаєнко