Справа №295/4146/20
08.09.2020 року м. Житомир
Богунський районний суд м. Житомира
у складі: головуючого - судді Зосименко О.М.,
при секретарі - Ковальчук О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
Позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду із позовом, який обґрунтовує тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 06.06.2008 року, ОСОБА_4 отримала у ПАТ КБ «Приватбанк» кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту в розмірі 2200,00 грн. на картковий рахунок.
Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , від 26.06.2018 року, позичальник ОСОБА_4 померла. Спадкоємці, які постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Заявивши вимоги до спадкоємців - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , банк вказує, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємців права на спадщину. 30.09.2019 року спадкоємцям ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 було направлено лист-претензію, який не було виконано. Станом на дату смерті загальна сума заборгованості за кредитним договором № б/н від 06.06.2008 становить 7165,90 грн.
З посиланням на ст.ст. 526, 527, 530, 1054, 1218, 1219, 1268-1270, 1273, 1282 ЦК України, АТ КБ «Приватбанк» просить суд стягнути з відповідача вказану вище заборгованість та понесені судові витрати.
Сторони в судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав клопотання про розгляд справи у відсутність представника банку, позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позові, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідачі в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. ОСОБА_1 надав заяву в якій зазначив, що станом на 15.06.2020 р. він, не вступив у спадщину після померлої - ОСОБА_4 . З даною особою він розлучений з 14.09.2010 року. За період, з вказаної дати і до її смерті, з нею не проживав і ніяких відносин не підтримував. Будь-яких фінансових зобов`язань відносно неї не брав. Крім того, зазначив, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 спадщину не вступали. З цих обставин вважає позов АТ КБ «Приватбанк» до нього та інших відповідачів безпідставним.
За таких обставин, враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди позивача, суд ухвалює рішення у заочному порядку за відсутності сторін, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, судом встановлено наступне.
06.06.2008 між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_4 був укладений договір, відповідно до якого остання отримала кредит у розмірі 2200,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору.
Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , від 26.06.2018 року, позичальник ОСОБА_4 померла та не сплатила заборгованість за кредитом.
Згідно з ст.608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
За приписами ст.ст.1216, 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до п.5 ч.1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.
За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язаннями у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємця, таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржника за зобов`язанням.
Відповідно до ч.2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу він не заявив про відмову від неї.
Порядок пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців і порядок їх задоволення регулюються нормами ст.ст.1281,1282 ЦК України.
У зв`язку зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статей1281,1282 ЦК України щодо строків пред`явлення кредитором вимог до спадкоємців і порядку задоволення цих вимог кредитора.
Відповідно до ст. 1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частиною другою та третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
За положеннями ст.1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.
У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Виходячи із наведеного, при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора, судом підлягає встановленню, яке саме майно спадкоємець отримав у спадщину та яка його вартість.
У пункті 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин" №5 від 30.03.2012 року роз`яснено, що з урахуванням положення ст.1282 ЦК України спадкоємці боржника, за умови прийняття спадщини, є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При цьому спадкоємці несуть зобов`язання погасити нараховані відсотки і неустойку тільки в тому випадку, якщо вони вчинені позичальникові за життя. Інші нараховані зобов`язання фактично не пов`язані з особою позичальника і не можуть присуджуватися до сплати спадкоємцями.
Аналіз зазначених норм права дає можливість зробити висновок про те, що спадкоємці можуть задовольняти вимоги кредиторів лише: у разі прийняття майна у спадщину; у межах вартості успадкованого майна; у розмірі, яка виникла за життя спадкодавця.
Позивач не надав суду жодних доказів, які підтверджують, що відповідачі у справі прийняли спадщину, боржника та отримали майно у спадщину після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з чим вимоги банку до відповідачів є безпідставними, тому у задоволенні позову слід відмовити повністю.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст.608, 1216, 1218, 1219, 1281-1282, 1268, 1270 ЦК України, ст. ст.4,76-81,258,259,264,265,268 ЦПК України, суд,
У задоволенні позову - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд.

Суддя О.М. Зосименко