Провадження №2/523/1613/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" лютого 2020 р. м.Одеса

Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючого судді - Дяченко В.Г.,

за участі секретаря судового засідання - Мица А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Одесагаз» про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вимогами про визнання дій відповідача, щодо проведення донарахування позивачу, за несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, за актом-розрахунком від 17.04.2019 року в сумі 150103,80 грн. - незаконними та зобов`язання зробити перерахунок шляхом зменшення донарахувань об`єму природнього газу 12603,20 м/куб. та суми 150103,80 грн. за період листопад 2017 року - листопад 2018 року.

Позивач зазначає, що є споживачем природнього газу - особовий рахунок № НОМЕР_1 із встановленням лічильника газу (заводський №10365685).

16.11.2018 року працівниками АТ «Одесагаз» здійснено демонтаж лічильника газу (заводський №10365685) та встановлено інший лічильник і повідомили позивача про направлення лічильника на експертизу.

26.11.2018 року позивача запросили на експертизу лічильника газу (заводський №10365685).

28.11.2018 року, у присутності позивача, працівниками АТ «Одесагаз» проведено експертизу лічильника газу (заводський №10365685), висновком якої було встановлено порушення цілісності заводського тавра на ЗВТ та лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації.

17.04.2019 року позивач був присутній на засіданні комісії із розгляду акту про порушення №155/18 від 16.11.2018 року.

17.04.2019 року працівниками АТ «Одесагаз» складено акт-розрахунок на суму 150103,80 грн.

Позивач посилається на порушення його прав через недотримання працівниками АТ «Одесагаз» порядку складання актів, проведення експертизи та розгляду комісією визначеного Кодексом газорозподільних систем.

Представник відповідача надав суду відзив, в якому зазначив про передчасність та необгрунтованість позовних вимог. Акт про порушення та акт про нарахування є елементами фіксації порушень для майбутнього звернення АТ «Одесагаз» до суду про відшкодування коштів та є елементами претензії.

В судове засідання з`явився представник позивача та підтримав правову позицію викладену у позовній заяві, також підтвердив, що після демонтажу лічильника газу (заводський №10365685) постачання природнього газу позивачу не припинялось.

Судом встановлено:

Позивач є споживачем природнього газу - особовий рахунок № НОМЕР_1 із встановленням лічильника газу (заводський №10365685).

16.11.2018 року працівниками АТ «Одесагаз» здійснено демонтаж лічильника газу (заводський №10365685) та встановлено інший лічильник і повідомили позивача про направлення лічильника на експертизу.

26.11.2018 року позивача запросили на експертизу лічильника газу (заводський №10365685).

28.11.2018 року, у присутності позивача, працівниками АТ «Одесагаз» проведено експертизу лічильника газу (заводський №10365685), висновком якої було встановлено порушення цілісності заводського тавра на ЗВТ та лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації.

17.04.2019 року позивач був присутній на засіданні комісії із розгляду акту про порушення №155/18 від 16.11.2018 року.

17.04.2019 року працівниками АТ «Одесагаз» складено акт-розрахунок на суму 150103,80 грн.

Згідно ч. 1ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У висновках Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, провадження № 14-503цс18 вказано, що як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками АТ «Одесагаз» акт-розрахунок є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки, тому оскарження лише факту складення такого акту, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у Постанові від 08 серпня 2018 року у справі № 285/1893/17, оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено чинним законодавством, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору. Акт та протокол у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством. Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника з позовом до суду про відшкодування збитків.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11.

Розглядаючи заявлені позовні вимоги по суті, суд врахував, що оспорюваний акт-розрахунок є внутрішнім документом АТ «Одесагаз» і не належить до актів у розумінні ст. 16 ЦК України. Він не є обов`язковим до виконання ненормативним актом, а лише фіксацією виявленого порушення. Отже певних обов`язків на позивача він безпосередньо не покладає, а відтак не порушує його права та інтереси, тим більше, що постачання природнього газу позивачу не припинилось з цих підстав.

Таким чином, оскарження дій лише щодо факту проведення розрахунку заборгованості, як і самого акту-розрахунку, які не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено діючим законодавством в якості способу захисту прав, а тому суд відмовляє в задоволенні позову.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру заявлених позовних вимог. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови у позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частини 1, 2статті 141 ЦПК України).

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 5. 6, 10, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Одесагаз» про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії - відмовити.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання до Одеського апеляційного суду, через суд першої інстанції, апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 20.02.2020 року.

Суддя