Справа №: 343/1597/20
Провадження №: 2/0343/627/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2020 року м. Долина

Суддя Долинського районного суду Івано-Франківської області Тураш В. А., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , 07.09.2020 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст. 175 ЦПК України, а тому її слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків з наступних підстав:

У ч. 3 ст. 175 ЦПК України містяться вимоги щодо позовної заяви.

Подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам Закону( ст.175 ЦПК України) зокрема, в ній не зазначено:

- відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- ціну позову, яка згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Згідно п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Така ж позиція зазначена в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» , згідно якої у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ч.1ст.1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Дане зобов`язання встановлено законодавством у зв`язку з тим, що право власності на спадкове нерухоме майно виникає у спадкоємця тільки з моменту державної реєстрації цього майна.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Крім того, як роз`яснено Пленумом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 3.1. Інформаційного листа від 16.05.2013р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втирати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

З матеріалім позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно та доданих до заяви додатків не вбачається наявність між сторонами спірних правовідносин. Позивачу необхідно надати докази існування перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, звернення його до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, вказати у чому спір з відповідачами по справі, чи дійсно відповідачі не визнають його право .

Ч.1 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до вимог ч. 5 ст.95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, позовна заява ОСОБА_1 , не відповідає вищезазначеним вимогам , зокрема, копії доказів, що додані до позовної заяви не засвічені особистим підписом позивача.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Згідно п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Як роз`яснено у пункті 16 постанови Пленуму ВС України № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених ч.5 ст. 216 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до вимог п. 1 ст.4 ЗУ "Про судовий збір", ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову , але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Позивач до матеріалів позовної заяви долучив документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 840,80грн.

Однак із матеріалів позовної заяви не зрозуміло з чого позивач виходить, визначаючи ціну позову саме в такому розмірі.

Таким чином, вимога майнового характеру повинні бути оплачені судовим збором в розмірі 1 % дійсної вартості нерухомого майна але на менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість нерухомого майна на день звернення до суду (07.09.2020р.) та сплатити відповідний судовий збір, оскільки додані позивачем документи унеможливлюють визначити правильність сплати судового збору та після визначення ціни позову, позивачу слід доплатити судовий збір до суми за вимоги майнового характеру, що становитиме 1% від ціни позову але не менше 840грн. 80коп. та не більше 10510грн.00грн., враховуючи розмір вже сплаченого судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищеназваних недоліків, в який зазначити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; ціну позову; належним чином завірити копії документів у відповідності до ч. 5 ст. 95 ЦПК України; надати докази існування перешкод для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, вказати у чому спір з відповідачами по справі, чи дійсно відповідачі не визнають його право власності на частку в спадковому майні; надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість нерухомого майна на день звернення до суду з позовом та сплати судовий збір в розмірі передбаченому п. 1 ст.4 ЗУ "Про судовий збір", враховуючи розмір вже сплаченого судового збору за такими реквізитами : Отримувач УК у Долин.р-ні/Долинськ.р./22030101 ЄДРПОУ одержувача 37964129; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача (ІВАN) UA0009155; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу: код клієнта за ЄДРПОУ, РНОКПП, ПІБ, Долинський районний суд Івано-Франківської області .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.95, 175,177,185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху та надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Долинського районного суду В. А. Тураш