_____________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3506/20
УХВАЛА

про повернення позову

07.09.2020 року

суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадщину за заповітом,

В С Т А Н О В И В :

03 серпня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати за ним, ОСОБА_1 , право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою судді від 04.08.2020 року подану позовну заяву залишено без руху у зв`язку невідповідністю вимогам частини 4 ст..ст. 177 ЦПК України та визначено розмір сплати судового збору у сумі 9 669, 20 гривень.

У вказаній ухвалі позивачу надано строк для усунення зазначених недоліків у строк не пізніше п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

27 серпня 2020 року позивач звернувся до суду з заявою, в якій просить зменшити суму судового збору до 840, 80 гривень та відкрити провадження у справі.

У своїй заяві посилається на те, що його дохід за 2019 рік склав 232 919 гривень та на його утриманні перебувають дві неповнолітні доньки, а також мати пенсіонер. Визначений судом судовий збір складає 5 % від його річного доходу, а тому вважає, що є всі підстави для зменшення судового збору до вже сплаченого в сумі 840, 80 гривень.

Однак, суд не погоджується з вказаним твердженнями та вважає, що сума, визначена судом для оплати - 10510грн., є меншою, ніж 5% розміру річного доходу позивача, що дорівнює 11645 гривень (232 919:100*5).

Так, згідно положень ч.ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. За зазначених підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

При цьому, частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

А за частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції Закону, що діяла до 15.12.2017) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У заяві про зменшення розміру судового збору позивач заявляє лише, що на його утриманні перебувають дві неповнолітні доньки та матір пенсіонер.

З наданої декларації вбачається, що позивач ОСОБА_1 займає посаду головного державного інспектора кінолог в Одеській митниці Держмитслужбі управління запобігання та протидії контрабанді та порушення митних правил. Його дохід за 2019 рік склав 232 919 гривень. Окрім того з даної декларації вбачається, що у позивача наявні грошові активи, а саме готівкові кошти у сумі 80 000 гривень.

Тобто суд вважає, що у вказаній заяві позивачем не надано відомостей про доходи та реальний майновий стан, як це передбачено ст. 8 Закону України «Про судовий збір», з урахування якої суд може зменшити сплату судового збору на певний строк. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Враховуючи доводи заяви про зменшення сплати судового збору та долучені до неї документи, які свідчать про те, що у позивача наявна достатня сума готівкових коштів для сплати судового збору позивачем, у свою чергу, не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність обставини, на які посилаються, що свідчать зокрема про тяжкий матеріальний стан у розумінні Закону України «Про судовий збір», відсутність доходу, що перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законом порядку і розмірі, які давали б суду підстави саме для зменшення позивачу сплату судового збору, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні зазначеного клопотання.

Зважаючи на викладене, суддя вважає, що позивачем в установленому законом порядку не усунуто недоліки позову, а від так позов підлягає поверненню.

Відповідно до вимог частини 3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Крім того відповідно до Закону України „Про судовий збір" а саме ст. 7 ч. 1 п.2 сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

Керуючись ст. ст.185 ЦПК України суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадщину за заповітом повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у м. Одесі Одеської області, , адреса: м. Одеса, вул. Черняховського, 6, повернути ОСОБА_1 , код платника НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 спалений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 840, 80 гривень, який було сплачено на рахунок Київського районного суду м. Одеси згідно квитанції № 67684 від 03 серпня 2020 року.

Повернути позивачу квитанцію № 67684 від 03 серпня 2020 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема до Київського районного суду м. Одеси

Суддя Куриленко О. М.