справа №619/67/20
провадження №2-во/619/21/20
УХВАЛА

іменем України

31 серпня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ;

третя особа: Малоданилівська об`єднана територіальна громада

Суть питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 6 березня 2020 року задоволено позов, визнано за ОСОБА_1 право власності на самочинне будівництво: гараж літ. «Б» розміром 4,2 кв.м *6,15 кв.м, площею 25,8 кв.м з льохом літ. «б» площею 10,5 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

4 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні.

8 липня 2020 року ухвалою суду було виправлено описку, а саме резолютивна частина рішення викладена в наступній редакції: Визнати за ОСОБА_1 право власності на гараж літ. «Б» розміром 4,2 м *6,15 м, площею 25,8 кв.м з льохом літ. «б» площею 10,5 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

20 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про виправлення описки в рішенні. Заява обґрунтована тим, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 06.03.2020 за ним визнано право власності на гараж та льох. Однак, в реєстраційному органі йому було призупинено реєстрацію, до усунення помилок, а саме в резолютивній частині: «гараж літ. «Б» розміром 4,2 м *6,15 м, площею 25,8 кв.м з льохом літ. «б» площею 10,5 кв.м» виправити на: «гараж літ. «Б» загальною площею 22,3 кв.м з льохом літ. «б»

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України за ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце судового розгляду повідомилися належним чином.

З урахуванням приписів ч. 2 ст. 269 ЦПК України неявка сторін не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов висновку про відмову у внесенні виправлень з таких підстав.

За приписами ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Пленум Верховного Суду України у п. 19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як вбачається з тексту уточненої позовної заяви, ОСОБА_1 просив визнати за ним право власності на гараж літ. «Б» розміром 4,2 кв.м *6,15 кв.м, площею 25,8 кв.м з льохом літ. «б» площею 10,5 кв.м, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що й було зазначено судом.

А проте, підтверджуючих даних помилковості зазначення в судовому рішенні площі, позивач не надав при поданні заяви про виправлення описки.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ЦПК України ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.

Згідно з п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 269, 353 ч. 1 п. 19, пунктом 15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви про виправлення описки у рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 06 березня 2020 рокупо справі № 619/67/20 (провадження № 2 /619/417/20).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 03 вересня 2020 року.

Суддя Є. А. Болибок