Номер провадження 2-о/754/1/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - ЛІСОВСЬКОЇ О.В.

за участю секретаря - Грей О.П.

заявника ОСОБА_1

представника заявника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада, про встановлення факту, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . З січня 2018 року він проживав без реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності його матері. Необхідність спільного проживання була обумовлена тим, що з січня 2018 року його мати ОСОБА_3 потребувала сторонньої допомоги у зв`язку із станом здоров`я. Фактично заявник проживав разом з матір`ю у вказаній квартирі з початку 2018 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті ОСОБА_3 ). Весь цей час він доглядав за матір`ю, надавав їй допомогу, дбав про стан її здоров`я, оплачував лікування і харчування, оплачував всі комунальні платежі. Оскільки заявник постійно проживав разом з матір`ю, то вважав, що фактично прийняв спадщину, але після звернення до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому було повідомлено, що ним пропущений строк для прийняття спадщини і необхідно звернутися до суду. На підставі викладеного заявник звертається до суду з даною заявою, в якій просить суд встановити факт постійного проживання зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_2 ; встановити факт прийняття спадщини з часу її відкриття ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді житлової квартири, загальною площею 37, 80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києві від 08.11.2019 року відкрито провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада, про встановлення факту.

06.12.2019 року до суду надійшов Відзив Київської міської ради на заяву ОСОБА_1 , в якій представник заінтересованої особи просить прийняти рішення відповідно до вимог діючого законодавства.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12.12.2019 року задоволено клопотання представника заявника про витребування доказів.

У судовому засіданні заявник та його представник повністю підтримали заяву, просили її задовольнити.

Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу за відсутності представника. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника заінтересованої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення заявника, представника заявника, допитавши свідка, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявника ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 23.08.2018 року серія НОМЕР_1 (а.с. 18).

З січня 2018 року по 22.08.2018 року заявник ОСОБА_1 проживав без реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 , що належала на праві власності його матері ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що мати заявника потребувала сторонньої допомоги у зв`язку із станом здоров`я.

Фактично заявник проживав разом з матір`ю у вказаній квартирі з січня 2018 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті). Весь цей час він доглядав за матір`ю, надавав їй допомогу, дбав про стан ї здоров`я, оплачував лікування і харчування, оплачував всі комунальні платежі.

У період спільного проживання заявник ОСОБА_1 та його мати ОСОБА_3 вели спільне господарство, придбавали продукти, побутові речі.

Після смерті ОСОБА_3 її похованням займався заявник, що підтверджується відповідними письмовими доказами.

Заявник ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Леонової В.О. із заявою про прийняття спадщини у вигляді зазначеної квартири, що належала на праві власності ОСОБА_3 , але йому було повідомлено про те, що ним пропущений строк для подачі такої заяви та рекомендовано звернутися до суду.

Оскільки заявник постійно проживав разом з матір`ю, то вважав, що фактично прийняв спадщину, у зв`язку з чим з заявою про прийняття спадщини не звертався.

Встановлення факту постійного проживання заявника разом із його матір`ю необхідно йому для вирішення питання про оформлення спадкових прав на майно.

Факт спільного проживання заявника ОСОБА_1 разом з його матір`ю ОСОБА_3 у період з січня 2018 року по 22.08.2018 року включно знайшов своє підтвердження у судовому засіданні та був доведений належними письмовими доказами, зокрема: заповітом від 26.10.2017 року, посвідченим приватним нотаріусом КМНО Перепелицею Н.Ю.; свідоцтвом про смерть ОСОБА_3 ; свідоцтвом про народження заявника; договором про надання медичного обслуговування; квитанціями про оплату комунальних послуг; актом Начальника ЖЕД-411 від 22.05.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_1 дійсно проживав у квартирі АДРЕСА_1 без реєстрації; показами свідка ОСОБА_4 у судовому засіданні про те, що заявник постійно проживав разом із своєю матір`ю з січня 2018 року по день її смерті.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 3 Сімейного Кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Статтею 1 Сімейного кодексу України визначаються засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 3 Сімейного Кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" № 5 від 31.03.1995 року (Постанова) судом встановлюються факти, які породжують юридичні наслідки. П. 7 цієї Постанови передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину тощо.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року передбачено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення такого факту.

Згідно із ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Щодо спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори. Для тих спадкоємців, які не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є заява про це, подана до нотаріального органу (ч.1ст.1269 ЦК України).

Згідно з п. 4.10 п. 4 гл. 10 розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, жодним строком не обмежена. Тобто спадкоємець, який прийняв спадщину, може звернутися за видачею свідоцтва протягом будь-якого часу після закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини. Особливе значення при цьому має факт постійного проживання спадкоємця на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем, який підтверджує фактичне прийняття спадщини і має бути доведений спадкоємцем.

В останньому випадку зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Отже, законодавець в даному випадку висунув вимогу про обов`язковість постійного проживання спадкоємця разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що ставить прийняття спадщину у такому випадку в залежність від факту спільного постійного проживання вказаних осіб.

Як встановлено при розгляді справи, факт постійного проживання однією сім`єю заявника та його матері необхідно для вирішення питання про оформлення спадкових прав на майно після смерті ОСОБА_3 .

Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 є підставною та обґрунтованою, оскільки факт постійного проживання заявника до моменту смерті ОСОБА_3 знайшов своє підтвердження у судовому засіданні та був доведений належними доказами, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265, 293-294, 315-319 ЦПК України, ст. 3 Сімейного Кодексу України, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада, про встановлення факту - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_2 .

Встановити факт прийняття спадщини з часу її відкриття ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді житлової квартири, загальною площею 37, 80 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Заявник - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Заінтересована особа - Київська міська рада, , адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Повний текст рішення виготовлений 21 лютого 2020 року.

Суддя О.В.Лісовська