ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6787/18
провадження № 2/753/3318/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" серпня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарях Івашків О.В., Пугач Д.С.

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивачів ОСОБА_2 ,

представника відповідачів ОСОБА_3 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

встановив:

ОСОБА_1 (далі- позивач 1, ОСОБА_1 ), ОСОБА_4 (далі - позивач 2, ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 (далі- позивач 3, ОСОБА_5 ) , ОСОБА_6 (далі - позивач 4, ОСОБА_6 ) звернулися до суду з позовом до ОСОБА_7 (далі- відповідач 1, ОСОБА_7 ), ОСОБА_8 (далі - відповідач 2, ОСОБА_8 ) про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття їх квартир.

Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачі 1, 2 є власниками квартири АДРЕСА_1 , а позивачі 3, 4 власниками квартири АДРЕСА_2 .

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27.11.2017 в справі № 753/20092/16 було встановлено, що право власності на квартиру АДРЕСА_3 , належить відповідачам ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

В період з серпня 2016 року по березень 2018 року відбувалися численні випадки залиття квартир АДРЕСА_1 та АДРЕСА_4 , з вини мешканців квартири АДРЕСА_5 , що знаходиться поверхом вище, проте останні працівників житлово-експлуатаційної організації до своєї квартири не допускали, у зв`язку з чим встановити та усунути причини залиття не вдалося протягом тривалого часу, про що складалися відповідні акти про залиття. Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" (далі - Комунальне підприємство) постійно направляло попередження власникам квартири АДРЕСА_5 , розміщувало їх на дверях квартири, з вимогою надати доступ до квартири для складання Актів залиття. Однак відповідачі жодним чином не реагували на них. 11.02.2018 позивачами 1, 3 було подано заяву до Дарницького УП ГУПН у м. Києві про усунення перешкод у потраплянні до квартири АДРЕСА_5 співробітникам Комунального підприємства для припинення залиття. Однак, до квартири АДРЕСА_5 потрапити працівникам поліції не вдалося.

22.02.2018 представник позивачів адвокат Громов С.М. звернувся до Комунального підприємства з адвокатським запитом про надання інформації щодо причини кожного випадку залиття квартири АДРЕСА_1 , та встановлення причин залиття.

02.03.2020 Комунальне підприємство надало відповідь № 16 на адвокатський запит, в якій було зазначено: «Станом на 02.03.2018, мешканці кв. АДРЕСА_5 , зняли плитку та надали доступ до сантехнічного обладнання, внаслідок чого було визначено причину залиття, а саме: просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. АДРЕСА_5 ».

Таким чином, через недопуск відповідачів до квартири АДРЕСА_5 , для встановлення причин залиття квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 , відбулися численні залиття квартир позивачів чим спричинено матеріальну та моральну шкоду.

28.02.2018 оцінювачем ОСОБА_9 було здійснено огляд квартири та зафіксовано наслідки залиття, про що складено Висновок про вартість проведення відновлюваних робіт квартири АДРЕСА_1 згідно з яким, ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків в квартирі № 85 становить 61 912,00 грн.

Попереднім звітом № 169/16 експерта ОСОБА_10 від 14.10.2016 про визначення розміру майнової шкоди, було встановлено, що розмір майнової шкоди, який завдано позивачам 1, 2 в результаті залиття квартири становив - 30 527,00 грн.

Таким чином, внаслідок послідуючого залиття квартири, розмір завданих матеріальних збитків позивачам 1, 2 збільшився на 31 385,00 грн.

Позивач 1 поніс витрати для проведення оцінки огляду пошкодженого майна в розмірі 2500,00 грн. та витрати для проведення мікробіологічного дослідження змивів у розмірі 1791, 54 грн.

Крім того, позивачі 1, 2 були змушені переїхати на інше місце проживання у зв`язку з погіршенням санітарних умов у квартирі АДРЕСА_1 , що також спричинило нові майнові витрати в розмірі 18 000 грн.

Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_4 виконаного оцінювачем ОСОБА_9 , ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків позивачам 3, 4 в квартирі становить 33230,00 грн.

Окрім того за проведення оцінки позивачами 3, 4 було сплачено 1 500,00 грн.

Діями відповідачів позивачам 1, 2 заподіяно і моральну шкоду, яку вони оцінюють в 30000, 00 грн., а позивачі 3, 4 - відповідно 20000, 00 грн. Моральна шкода полягає у значних душевних стражданнях, яких позивачі зазнали внаслідок завданням їм матеріальної шкоди, змінах у способі життя, переживання майбутнього ремонту, який створить неможливі умови для проживання в квартирах, адже у зв`язку з залиттям квартир позивачі будуть вимушені звертатися до будівельників та залучати спеціалістів для виведення грибка та протравлення поверхонь нейтралізуючим розчином, провести капітальний ремонт вказаних приміщень, замінити пошкоджені меблі та інше. Зважаючи на те, що відповідачі добровільно не відшкодували завдану шкоду, позивачі просить стягнути з них матеріальну, моральну шкоду та судові витрати.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Шклянки М.П. від 27.04.2018 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

14.06.2018 від представника позивачів надійшли уточнення до позову, в якому він просив, з урахуванням часток відповідачів у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 , стягнути з ОСОБА_7 1/3 частину від заявлених матеріальних та моральних витрат на користь позивачів, а з ОСОБА_8 - 2/3 частин таких витрат.

03.07.2018 автоматизованою системою розподілу справа розподілена для розгляду судді Мицик Ю.С. у зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_11 .

Ухвалою від 06.07.2018 вказану справу прийнято до провадження суддею Мицик Ю.С. та призначено підготовче засідання.

19.11.2018 ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

29.05.2020 ухвалою суду без видалення до нарадчої кімнати було поновлено представнику відповідачів строк на подання доказів, задоволено клопотання про виклик свідків.

29.05.2020 ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва".

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивачів заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позові, з урахуванням заяви про уточнення вимог від 14.06.2018.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, пославшись на його необґрунтованість. Зазначив, що висновком судового експерта Київської незалежної судово-експертної установи від 21.05.2019 встановлено, що будівельні елементи каналізації (стояк, трійник, лежак), що знаходиться в санітарному вузлі квартири АДРЕСА_3 , а також вузли їх з`єднання належать до внутрішньобудинкової системи каналізації житлового будинку. Розчеканення з`єднання каналізаційного стояку внаслідок його протікання сталося не з вини відповідачів, оскільки вказані елементи каналізації перебувають на обслуговуванні КП ЖЕД-206, яка зобов`язана здійснювати їх огляд та ремонт та у разі заподіяння шкоди внаслідок несвоєчасного виявлення поломки, нести відповідальність. Відповідачі не проживали в квартирі АДРЕСА_3 , в роботу з`єднання каналізаційного стояку ніколи не втручалися, будівельних робіт із сантехнічним обладнанням в квартирі не проводили. Таким чином вимоги позову заявлені до неналежного відповідача, в зв`язку з чим в задоволенні позову має бути відмовлено.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_12 , яка є начальником КП ЖЕД 206 суду пояснила, що випадків залиття квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_6 було більше п`яти. У результаті затоплення квартир КП ЖЕД 206 був вимушений перекривати воду у будинку. Мешканці квартири АДРЕСА_5 вказаного будинку надавали доступ до квартири, однак заперечували проти доступу до стояку. КП ЖЕД 206 приписи про надання доступу до квартири АДРЕСА_5 власникам не вручали, а залишали повідомлення в дверях квартири АДРЕСА_5 та направляли простими листами. В неї особисто не було засобів зв`язку з власниками квартири АДРЕСА_5 . В березні 2018 року до КП ЖЕД 206 прийшов чоловік та повідомив, що надасть доступ до квартири. Після чого причина залиття була усунута.

Допитаний у якості свідка ОСОБА_13 суду показав, що працює в КП ЖЕД 206 на посаді слюсаря-сантехніка внутрішньобудинкових мереж. За час його роботи періодично відбувалося залиття квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_1 . Власники квартири АДРЕСА_5 вказаного будинку надавали доступ до квартири, але враховуючи те, що стояк був замурований, він не міг усунути причини залиття протягом тривалого часу. Після надання доступу до стояка, причина залиття була з`ясована та усунута. Прорив відбувся у внутрішньобудинковій мережі. Йому не було відомо чи складалися та вручалися приписи власникам квартири АДРЕСА_5 .

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_14 , суду пояснив, що працює майстром з експлуатації в КП ЖЕД 206. Після отримання заяв від мешканця квартири АДРЕСА_1 , він у складі комісії складав акти про залиття квартири. Власники квартири АДРЕСА_5 не надавали доступ до своєї квартири для усунення порушень. За період з 2016 року по 2018 рік років він клеїв двічі приписи на двері квартири АДРЕСА_5 про надання доступу. Наскільки йому відомо КП ЖЕД 206 не ініціював питання про надання несанкціонового доступу до квартири АДРЕСА_5 .

Допитаний у якості свідка ОСОБА_15 суду пояснив, що працює інженером з ремонту в КП ЖЕД 206. Сторони є мешканцями будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_7 , який знаходиться на обслуговуванні КП ЖЕД 206. За період з 2016 року по 2018 рік відбувалися численні затоплення квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_4 , про що складалися відповідні акти. 02.03.2018 мешканець квартири АДРЕСА_5 надав доступ до стояка, оскільки був відсутній майстер її було запрошено до комісії.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 суду пояснив, що працює головним інженером в КП ЖЕД 206. В 2017 мешканець квартири АДРЕСА_1 почав звертатися із заявами про залиття його квартири. Водночас мешканці квартири АДРЕСА_5 не допускали їх усунути порушення. Майстер носив приписи власникам квартири, однак вони на них не реагували. Через закладений стояк вони не мали змогу усунути причини залиття. Хоча стояк і належить до обслуговування КП ЖЕД 206, водночас вони не мали до нього доступу. Зазначив, що одного разу він потрапив до квартири АДРЕСА_5 , його пустили квартиранти. А після того, як поспілкувався із господарем квартири, їм було надано доступ до стояку.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, заслухавши свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Квартира АДРЕСА_6 , яка розташована на другому поверсі, належить на праві власності позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 в рівних долях /т. 1 а.с. 20/.

Квартира АДРЕСА_2 , яка розташована на другому поверсі, належить на праві власності позивачам ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в рівних долях /т. 1 а.с. 21/.

Як вбачається із матеріалів справи, право власності на квартиру АДРЕСА_3 зареєстроване за ОСОБА_17 - 1/3 частина, та ОСОБА_18 - 2/3 частини /т. 1 а.с. 142-144/.

Судом встановлено, що в період з серпня 2016 року по березень 2018 року відбулися численні залиття квартири АДРЕСА_1 , в період з лютого 2018 року по березень 2018 року відбулися залиття квартири АДРЕСА_2 з вище розташованої квартири АДРЕСА_5 цього будинку.

Як вбачається з матеріалів справи, 08.12.2017 стався перший випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 22.12.2017 експлуатуючою компанією (ЖЕД-206) було складено Акт про залиття та встановлено, що: «08.12.2017 року в буд. АДРЕСА_8 , трапилося залиття. В результаті візуального обстеження встановлено, що залита кухня: стіни (плями бурого кольору, відшарування гіпсокартону), вбиральня: стеля (пляма бурого кольору, здуття стяжки); підлога (сліди від води); ванна кімната: скупчення води під ванною». Причини затоплення встановити не вдалось в зв`язку з ненаданням доступу до квартири АДРЕСА_5 .

15.01.2018 стався другий випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 17.01.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, що залита кухня: стіни (вологі на дотик, плями бурого кольору грибок, сліди від води на плитці); вбиральня: стеля (пляма бурого кольору, слід від води; стіни (сліди від води); підлога (сліди від води); ванна кімната: скупчення води під ванною. Причини залиття не встановлено так як мешканці квартири АДРЕСА_5 не надали доступ до сантехнічного обладнання в квартирі.

19.01.2018 стався третій випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 23.01.2018 складено Акт про залиття квартири АДРЕСА_1 , яким було встановлено, окрім зазначених обставив у передньому акті, додатково: відшарування шпалер, пошкодження дверного блоку та плінтусу та зазначено більше слідів від води у всіх приміщеннях. Доступ до квартири АДРЕСА_5 також не було надано.

07.02.2018 стався четвертий випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, окрім обставин вказаних в попередніх Актах: зі стелі крапає вода, підлога у воді, запах каналізації. Причина залиття не була встановлена в зв`язку не наданням доступу до квартири АДРЕСА_5 .

12.02.2018 стався п`ятий випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено всі обставини, що вказані в попередніх Актах (стоїть вода, запах каналізації тощо). Причини залиття встановити не вдалося, в зв`язку з не допуском до квартири АДРЕСА_5 .

16.02.2018 стався шостий випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, окрім зазначеного в попередніх актах, значне погіршення всіх залитих приміщень. Також зазначено причину залиття- просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. АДРЕСА_5 .

19.02.2018 стався сьомий випадок залиття квартири АДРЕСА_1 , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено чергове затоплення квартири АДРЕСА_1 із зазначенням обставин вказаних раніше у Актах про залиття.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 12.02.2018 стався перший випадок залиття квартири АДРЕСА_4 , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, що залита кухня: стеля (плями бурого кольору); стіни (плями бурого кольору, відшарування шпалер); вбиральня: стеля (плями бурого кольору); стіни (сліди від води); підлога (сліди від води); коридор: стеля (плями бурого кольору); стіни (відшарування шпалер); підлога (сліди від води). Причини залиття не встановлено так як мешканці квартири АДРЕСА_5 не надали доступ до сантехнічного обладнання в квартирі.

28.02.2018 стався другий випадок залиття квартири АДРЕСА_4 , про що 16.02.2018 Комунальним підприємством було складено акт про залиття, та встановлено, що залита кухня: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби, волога); стіни (плями бурого кольору, волога, грибок); вбиральня: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби); стіни (сліди від води); коридор: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби); стіни (відшарування шпалер). Вибиває автомат по квартирному щитку при вмиканні світла в кухні. Залиття трапилося внаслідок просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. АДРЕСА_5 .

19.02.2018 стався третій випадок залиття квартири АДРЕСА_4 , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено всі обставини вказані в попередніх Актах.

28.02.2018 оцінювачем ОСОБА_9 було здійснено огляд квартири АДРЕСА_1 та складено Висновок про вартість проведення відновлюваних робіт квартири АДРЕСА_1 згідно з яким, ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків в квартирі АДРЕСА_1 становить 61 912,00 грн. /т.1 а.с.56-84/.

Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири АДРЕСА_4 виконаного оцінювачем ОСОБА_9 , ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків позивачам 3, 4 в квартирі № 82 становить 33230,00 грн. /т. 1 а.с. 87-112/.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року N 6-183цс14.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» ( в редакції чинній на час виникнення правовідносин), споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 вказаного Закону внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Так, згідно висновку судового експерта Київської незалежної судово-експертної установи від 21.05.2019 встановлено, що будівельні елементи каналізації (стояк, трійник, лежак), що знаходиться в санітарному вузлі квартири АДРЕСА_3 , а також вузли їх з`єднання належать до внутрішньобудинкової системи каналізації житлового будинку. З описової частини Висновку, експертом при огляді системи каналізації в санітарному вузлі квартири АДРЕСА_3 встановлено, що відведення стоків від унітазу здійснюється (відбувалося) за допомогою магістралі каналізації з чавунних труб і елементів, а саме: унітаз приєднаний до чавунного горизонтального елементу - «лежаку». Зазначений елемент (лежак) за допомогою чавунного «трійника» приєднаний до вертикального чавунного трубопроводу - «стояк». Ділянки з`єднання розтрубів елементів виконані з цементного розчину. В результаті деформацій або можливих переміщень при недостатній міцності закріплення чавунного стояка в залізобетонному перекритті відбувалося порушення міцності і герметичності з`єднань чавунного «лежака» до чавунного «трійника», як частини чавунного «стояка». З огляду на непостійне витікання стоків з пошкоджень герметизації стику (не водопровід під тиском), поширення вологи на розташовані нижче конструктивні елементи відбувалося в значний проміжок часу. Дана обставина стала технічною причиною залиття нижчих приміщень, що відображено в листі АП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» Житлово-експлуатаційна дільниця № 206» про надання інформації по аварійній ситуації, а саме залиття кв. АДРЕСА_9 .

Як встановлено судом, відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» та розпорядження Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації від 30.01.2015 року № 33, будинки комунальної власності Дарницького району обслуговуються Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» з 01.05.2015.

До діяльності Комунального підприємства належить, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово- комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньо-будинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг тощо.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем комунальної послуги є суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.

Згідно положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово- комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини.

Відповідно до п.п. 5, 10 п. 32 Постанови Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 виконавець зобов`язаний проводити 2 рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акту, утримувати внутрішньо будинкові системи в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт.

Підпунктом 2.1.1 п. 2.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом № 76 Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 встановлено, що планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди).

В матеріалах справи відсутні докази, що КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" як виконавець послуг щодо утримання будинків та прибудинкових територій проводила перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку за період з 2017 року по березень 2018 року.

Суд відхиляє покази свідків в частині того, що працівникам КП ЖЕД 206 умисно не було надано доступу до квартири АДРЕСА_5 для перевірки внутрішньобудинкової системи.

В матеріалах справи міститься лише одне попередження від 14.02.2018 КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" адресоване ОСОБА_7 про надання доступу до квартири АДРЕСА_5 , а саме до каналізаційного стояка та лежака, у зв`язку з залиттям квартир, що знаходяться нижче.

Доказів отримання такого попередження власниками квартири АДРЕСА_5 , як і його направлення матеріали справи не містять.

Інших належних доказів, які підтверджують обізнаність власників квартири АДРЕСА_5 про необхідність надання доступу до квартири, матеріали справи не містять.

Водночас покази свідків, які є працівниками ЖЕД 206 є суперечливими, зокрема свідок ОСОБА_12 зазначала, що приписи про надання доступу до квартири АДРЕСА_5 власникам не вручалися, а лише залишалися записки, в той час, як свідок ОСОБА_16 вказував, що майстер ЖЕД 206 вручав декілька разів вручав приписи, однак на них не було належного реагування зі сторони мешканців квартири АДРЕСА_5 .

Крім того свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_13 вказували, що доступ до квартири АДРЕСА_5 власниками надавався, проте вони не мали доступу до сантехнічного обладнання, в той час, як свідки ОСОБА_14 та ОСОБА_16 зазначали, що потрапити до квартири вони не мали змоги.

Із наданих суду документів, суд не знаходить доказів на підтвердження факту умисного недопуску працівників комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» власниками квартири АДРЕСА_5 для встановлення та усунення причин залиття.

Зважаючи на те, що фактів залиття квартири АДРЕСА_1 було сім протягом 2017 - 2018 років, а квартири АДРЕСА_4 - три, при належному і вчасному огляду внутрішньобудинкової системи у будинку, зокрема і в квартирі АДРЕСА_5 , беззаперечно було б встановлено таке протікання.

Слушними є й доводи представника відповідачів про те, що до наслідків щодо завдання шкоди позивачам призвела бездіяльність Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" ЖЕД 206, оскільки останні фактично тільки складали акти про залиття та не вживали інші дії, які передбачені Законом.

Так, зокрема, відповідно до ч. 4-10 ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинній на час виникнення правовідносин), у невідкладних випадках, пов`язаних з необхідністю рятування життя і здоров`я людей та/чи майна, в установленому цією статтею порядку може бути здійснено доступ до житла, іншого об`єкта нерухомого майна без отримання згоди його власника (користувача) (несанкціонований доступ) для проведення огляду та ліквідації або відвернення аварії.

Несанкціонований доступ до житла, іншого об`єкта нерухомого майна відбувається без отримання згоди його власника (користувача), якщо в момент виникнення невідкладного випадку такий власник (користувач) відсутній і немає можливості встановити зв`язок з ним для інформування про необхідність негайного прибуття до житла, іншого об`єкта нерухомого майна або він відмовляється допустити в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна) представника виконавця, і при цьому є об`єктивні підстави вважати, що аварія, яка створює загрозу життю та/або майну, наявна саме в цьому житлі (іншому об`єкті нерухомого майна).

Представник виконавця попереджає власника (користувача), який присутній, але відмовляється допустити його до житла (іншого об`єкта нерухомого майна), про здійснення несанкціонованого доступу.

Під час здійснення несанкціонованого доступу і до повного завершення робіт, визначених частиною восьмою цієї статті, повинні бути присутні представник виконавця, представник органів внутрішніх справ, працівники аварійно-ремонтної бригади та власник (користувач) з будь-якої із сусідніх будівель (з будь-якого приміщення, розташованого у тому самому багатоквартирному будинку, якщо несанкціонований доступ здійснюється у багатоквартирному будинку).

Під час несанкціонованого доступу на працівників аварійно-ремонтної бригади покладаються такі обов`язки:

1) забезпечення доступу до житла, іншого об`єкта нерухомого майна, у тому числі, за потреби, шляхом порушення конструктивної цілісності вхідних дверей, вікон або інших елементів будівель і приміщень після погодження своїх дій з іншими учасниками несанкціонованого доступу;

2) здійснення огляду місця аварії та/або місця виникнення неполадок, що унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг іншим споживачам;

3) проведення ремонтних та відновлювальних робіт;

4) невідкладне відновлення конструктивної цілісності вхідних дверей, вікон, замків, запорів на них та інших елементів будівель і приміщень, що були пошкоджені під час несанкціонованого доступу, і проведення відповідних ремонтних та відновлювальних робіт;

5) дотримання прав осіб, які проживають (перебувають) у відповідному житлі, іншому об`єкті нерухомого майна, мінімізація негативних наслідків несанкціонованого доступу, зокрема щодо їхнього майна, та обмеження доступу лише тими приміщеннями, в яких виконуються відповідні ремонтні та відновлювальні роботи.

Під час здійснення несанкціонованого доступу представник виконавця складає акт про здійснення несанкціонованого доступу та проведення ремонтних і відновлювальних робіт, який підписується всіма учасниками такого доступу. В акті обов`язково зазначаються:

1) підстави для здійснення несанкціонованого доступу;

2) інформація про попередження споживача із зазначенням часу та осіб, які вели переговори із споживачем, у разі їх проведення;

3) причина та місце виникнення аварії, перелік неполадок;

4) перелік виконаних робіт;

5) прізвища, імена, по батькові та посади учасників несанкціонованого доступу;

6) інформація про спосіб і час відновлення конструктивної цілісності вхідних дверей, вікон або інших елементів будівель і приміщень, що були пошкоджені під час несанкціонованого доступу, і проведення ремонтних та відновлювальних робіт.

Оригінал складеного акта зберігається у виконавця комунальної послуги. Іншим учасникам несанкціонованого доступу видаються копії акта, завірені печаткою виконавця.

Представник виконавця у присутності інших учасників несанкціонованого доступу опечатує відновлені двері, вікна чи інші елементи будівель і приміщень власною печаткою та ставить підпис, час і дату опечатування.

Разом з тим, зобов`язання щодо усунення в терміновому порядку причин залиття КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» виконано не було.

Внаслідок зволікання щодо здійснення несанкціонованого проникнення до квартири, що була розташована над квартирою позивачів та з якої власне і відбувалося таке численне залиття квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_1 , тривалий час не було встановлено і причину залиття.

Доводи представника позивачів, з приводу того, що не було підстав для несанкціонованого доступу суд вважає безпідставними, враховуючи період за який відбувалися залиття, їх численність та розмір шкоди, що заподіяний позивачам.

Доводи представника позивачів, що вина відповідачів у залитті квартир позивачів встановлена рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27.11.2017 (справа 753/200092/16-ц), суд відхиляє, оскільки предметом доказування у справі 753/200092/16-ц були обставини залиття квартир позивачів АДРЕСА_10 за період з травня 2016 року по серпень 2016 року, а предметом дослідження у даній справі є залиття квартир позивачів, що відбувалися в період з грудня 2017 року по березень 2018 року.

Під час розгляду даної справи допитувалися свідки, досліджувалися письмові докази та встановлено, що численні залиття відбувалися внаслідок несвоєчасного вжиття заходів для уникнення та ліквідації аварійної ситуацій КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» та через неналежне обстеження внутрішньобудинкової каналізаційної мережі.

На думку суду, є доведеним факт залиття квартир, де проживають позивачі, і внаслідок вказаного залиття, останнім спричинено матеріальні збитки. В свою чергу відповідачами спростована вина у залитті квартир позивачів, оскільки мало місце бездіяльність третьої особи КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва".

Оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивачів про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартир до відповідачів, є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки позовна вимога про стягнення з відповідачів моральної шкоди є похідною вимогою від першої вимоги, в задоволенні якої судом було відмовлено, тому і вказана вимога також не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України оскільки суд відмовляє позивачам у задоволенні позову в повному обсязі, тому і не підлягають задоволенню їх вимоги про стягнення з відповідачів судових витрат.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 5, 12, 13, 15, 81, 89, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа - Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартир - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач 1: ОСОБА_1 , адреса проживання: АДРЕСА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Позивач 2: ОСОБА_4 , адреса проживання: АДРЕСА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Позивач 3: ОСОБА_5 , адреса проживання: АДРЕСА_12 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Позивач 4: ОСОБА_6 , адреса проживання: АДРЕСА_12 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий.

Відповідач 1: ОСОБА_7 , адреса проживання: АДРЕСА_13 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач 2: ОСОБА_8 , адреса проживання: АДРЕСА_13 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .

Третя особа: Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва", 02091, м. Київ, Харківське шосе, 148а, .

Суддя: Ю.С. Мицик