Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/760/20
Провадження № 2/499/320/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2020 року смт.Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Кравчук О.О., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради, відокремленого підрозділу «Іванівська станція екстреної (швидкої) медичної допомоги» комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

28 серпня 2020 року ОСОБА_1 (далі також позивач) подав до суду позовну заяву до комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради (далі також відповідач 1), відокремленого підрозділу «Іванівська станція екстреної (швидкої) медичної допомоги» комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради (далі також відповідач 2) про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, та просив поновити його на роботі на посаді фельдшера, визнати неправомірним та скасувати накази: від 14 квітня 2020 року №222-Ц «Про оголошення догани», від 28 липня 2020 року №63-Ц «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення на ОСОБА_1 »№635-Ц виданий відповідачем 1, від 30 липня 2020 року №74-К/Ів «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 », стягнути середню заробітну плату за час вимушеного прогулу починаючи з 30 липня 2020 року, та стягнути моральну шкоду у розмірі 20000 гривень (далі також позовна заява).

Суд вирішує питання про залишення позовної заяви без руху.

2. Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу такі.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частина 1, 2, 4, 5 статті 95 Цивільного процесуального кодексу України, далі також ЦПК).

Порядок засвідчення копії документа регламентований підпунктами, 5.26, 5.27 пункту 5 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації, затвердженої наказом Держспоживстандартом від 07 квітня 2003 року №55, де передбачається, що відбитком печатки організації засвідчують на документі підпис відповідальної особи. Відбиток печатки ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, позивач позовну заяву з додатками, яка має направлятися відповідачам не засвідчив у порядку, встановленому чинним законодавством.

Позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (частина 2 статті 175 ЦПК).

Однак, у позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача, відомі засоби зв`язку відповідачів, офіційну електронну адресу позивача та відповідачів.

Позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (пункт 3 частини 3 статті 175 ЦПК).

Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1 частини 1 статті 176 ЦПК).

Позивач у тексті позовної заяви зазначив, що просить стягнути 20000 гривень моральної шкоди, однак текст позовної заяви не містить конкретного зазначення ціни позову .

Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них (пункт 4 частини 3 статті 175 ЦПК).

Але позивач подавши позовну заяву до двох відповідачів точно не зазначив зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК).

У позовній заяві не зазначено, виходячи з положень пункту 5 частини 3 статті 175 ЦПК докази на підтвердження: обґрунтованості розрахунку витрат на правову допомогу у загальному розмір 10000 гривень; звернення до відповідача для отримання довідки про доходи за останні 2 місяці, та отримання відмови; обґрунтованого розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу; розрахунку при визначенні розміру моральної шкоди за кожним критерієм; постійного психологічного навантаження та тяжких душевних страждань.

Така правова позиція підтверджується роз`ясненнями Верховного Суду України, який в абзаці 1 пункту 7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 роз`яснив, що заява повинна відповідати вимогам ЦПК. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у заяві повинні не лише міститися вимоги, а й бути викладені обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За таких обставин позивачу слід зазначити докази, що підтверджують кожну вказану в цій ухвалі обставину, або причини неможливості їх зазначення, а у випадку неможливості отримання таких доказів зазначити про це з подальшим направленням до суду відповідних клопотань про забезпечення цих доказів, виклик свідків, тощо.

При цьому, позивачу роз`яснюється, що у позовній заяві необхідно саме зазначити, тобто зробити конкретне посилання про наявність таких доказів, які підтверджують викладені обставини, а вже їх надання до суду позивач має право забезпечити до початку розгляду справи по суті.

Зі смислу пункту 8 частини 3 статті 175 ЦПК виходить, що заява повинна містити: зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однак, позовна заява не містить тексту з зазначенням відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 175 ЦПК позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач у позовній заяві не зазначив попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 5 статті 177 ЦПК).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина 2 статті 133 ЦПК).

Закон України «Про судовий збір» (далі також Закон) визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII з пункту 1 частини 1 статті 5 Закону виключено слова "за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин".

Натепер, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, посилання позивача у позовній заяві на пункт 1 частини 1 статті 5 Закону як на підставу для звільнення його від сплати судового збору є безпідставними, оскільки позивач звільняється від сплати судового збору лише за позовною вимогою про поновлення на роботі.

Правову позицію з приводу пільг щодо сплати судового збору у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі містить висновок Великої Палати Верховного Суду викладений у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац 2 частини 3 статті 6 Закону).

Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, за подання до суду: позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме позовної заяви про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 2 статті 4 Закону).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Слід зауважити, що позовна заява містить чотири вимоги немайнового характеру.

За таких обставин позивачу слід здійснити оплату судового збору за чотири вимоги немайнового характеру у розмірі 840 гривень 80 копійок, за кожною вимогою окремо, та у розмірі 2102 гривні, за вимогу про відшкодування моральної шкоди, які необхідно справити на рахунок Іванівського районного суду Одеської області за такими реквізитами - рахунок № UA0015200, отримувач УК в Іванівському районі/Іванівський район/22030101, , банк отримувач Казначейство України, МФО 899998.

Таким чином, позовну заяву подано без дотримання вимог статей 175, 177 ЦПК.

З урахуванням частини 1 статті 185 ЦПК, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суддя роз`яснює позивачу, що з урахуванням приписів частини 2 статті 177 ЦПК, усунення недоліків позовної заяви має відбуватися шляхом подання тексту нової позовної заяви з доданими до неї документами.

Суддя привертає увагу позивача, що суд не може надавати привілеї будь-якому учаснику справи та має здійснювати судочинство в межах, й порядку визначеному процесуальним законом, щоб у стороннього, розсудливого спостерігача не виникало сумнівів в його необ`єктивності. Тому, позивач, не має сприймати постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху, як перешкоду у розгляді позовної заяви, а як необхідність виконання вимог закону для забезпечення справедливого, неупередженого та своєчасного подальшого вирішення цієї справи.

3. Висновок такий.

З огляду на зазначене суд доходить висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 95, 175, 177, 185, 260 ЦПК, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради, відокремленого підрозділу «Іванівська станція екстреної (швидкої) медичної допомоги» комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяО. О. Кравчук