Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

08 травня 2020 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Васильченка О. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Поляновській О. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В :

ПАТ «Київенерго» (правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 6349 грн. 61 коп.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 затверджені Правила користування електричною енергією для населення (далі - Правила, ПКЕЕН). Відповідно до п. 42 цих Правил споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Тобто вчинення споживачем дій у відповідь на дії енергопостачальника, а саме: постачання електричної енергії споживачеві, електроспоживання, оплата рахунків за спожиту електроенергію підтверджують договірні правовідносини між споживачем і енергопостачальною організацією. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

12.02.2016 року представниками ПАТ «Київенерго» за адресою місця проживання відповідача було виявлено порушення Правил, а саме: відсутність пломби електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника, виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, при підключенні зразкового лічильника розрахунковий лічильник недораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-70%». На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36931 та підписано трьома представниками енергопостачальника. У відповідності до вимог Правил, відбулось засідання комісії з розгляду актів порушень Правил. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил відповідно до п. 3.1. Методики за формулою 3.1. Нарахована сума заборгованості складає 3705,16 грн. Однак, станом на 01.02.2017 року заборгованість за актом порушень Правил відповідачем не погашена, що стало підставою звернення позивача з даним позовом до суду.

У зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути на його користь з відповідача вказану заборгованість у розмірі 3705,16 грн., заборгованість станом на 01.02.2017 року у розмірі 2358,91 грн., суму інфляційних втрат та 3% річних у загальному розмірі 285,54 грн., а також судові витрати.

29.11.19 року ухвалою суду було здійснено заміну позивача на ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника Публічного акціонерного товариства «Київенерго».

Представник позивача до початку судового засідання звернувся із заявою про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав.

Відповідач в судове засідання не з`явилася про день, час та місце розгляду справи була повідомлена відповідно до вимог ЦПК України. Зважаючи на це та враховуючи ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України, суд 08.05.20 р. постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго» (а.с. 32).

13.11.2017 року загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» було прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Згідно до п. 2.3 статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені частиною 13 розділу XVIII «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії». Згідно даних витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго».

Згідно ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Положеннями ст. 514 ЦК України встановлено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договорами або законом.

Відповідно до п.п. 19, 21 Правил, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця, енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представник енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником, і складається не менш як з трьох уповноважених представником енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.

Розмір необлікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричні енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

12.02.2016 року представниками ПАТ «Київенерго» за адресою місця проживання відповідача було виявлено порушення Правил, а саме: відсутність пломби електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника, виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, при підключенні зразкового лічильника розрахунковий лічильник недораховує спожиту електричну енергію та має похибку «-70%». На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36931 та підписано трьома представниками енергопостачальника.

У відповідності до вимог Правил, відбулось засідання комісії з розгляду актів порушень Правил. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил відповідно до п. 3.1. Методики за формулою 3.1. Нарахована сума заборгованості складає 3705,16 грн.

Однак, заборгованість за актом порушень Правил загальною сумою 3705,16 грн. відповідачем не погашена.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати із договорів та інших правочинів, чи безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Частиною 2 ст. 642 ЦК України передбачено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послугу, виконала роботи, сплатила суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.

Тобто, постачання електричної енергії споживачеві, електроспоживання, оплата рахунків за спожиту електричну енергію підтверджують правовідносини між споживачем та енергопостачальною організацією.

Згідно ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У відповідності зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи , а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Так, взаємовідносини між громадянами (фізичними особами - споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, у тому числі порядок укладення договорів, порядок розрахунків за спожиту електричну енергію; права, обов`язки і відповідальність енергопостачальника та споживача електричної енергії регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357.

Відповідно до п. 42 Правил побутовий споживач електричної енергії, серед іншого, зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією встановлено актом про порушення № 36931 від 12.02.2016 року, а тому відповідач зобов`язаний відшкодувати завдані цим порушенням збитки. При цьому судом встановлено, що розрахунки збитків позивачем було проведено з дотриманням вимог Методики, підтверджуються наданими розрахунками та протоколом засідання комісії по розгляду акту про порушення.

Окрім того, позивач просить суд стягнути заборгованість, яка виникла в результаті неналежної оплати наданих послуг з енергопостачання. Станом на 01.02.2017 року така заборгованість наявна у розмірі 2358,91 грн., а також інфляційні втрати та 3% річних у загальному розмірі 285,54 грн. Заборгованість відповідачем не сплачена, при цьому останнім не надано доказів на спростування обставин та розрахунків наданих позивачем.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про стягнення заборгованості з відповідача є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 11, 526, 525, 610, 625, 639, 1166 ЦК України, ст.ст. 12-13, 77-81, 141, 223, 258-259, 280-284, 352, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (код ЄДРПОУ - 41946011) 6349 грн. 61 коп. - заборгованості за не обліковану електричну енергію.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (код ЄДРПОУ - 41946011) судовий збір в розмірі 1600 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. В. Васильченко