УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2020 року Київський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді Колесник С.А.,

за участю секретаря судового засідання Кудінової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу Київського районного суду м. Харкова від 14.07.2020 у справі № 953/11046/20 за заявою представника ОСОБА_2 адвоката Мух Катерини Борисівни про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

14.07.2020 Київським районним судом м.Харкова видано судовий наказ у справі №953/11046/20, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частки від усіх видів доходів (заробітку) платника аліментів, але не менше п`ятдесяти відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви до суду, а саме з 13 липня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття та судовий збір у розмірі 210,20 грн. на користь держави.

22.07.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу Київського районного суду м. Харкова від 14.07.2020 року у справі № 953/11046/20 за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якій просить скасувати за нововиявленими обставинами судовий наказ, постановлений Київським районним судом м. Харкова від 14.07.2020 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_3 ; у задоволенні заяви ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дочки ОСОБА_1 відмовити.

В обґрунтування заяви зазначив, що 14.07.2020 Київським районним судом м.Харкова видано вказаний судовий наказ, який заявник отримав 15.07.2020. ОСОБА_1 вказує, що при постановленні судового наказу суду не були відомі факти, за наявності яких суд прийняв би інше рішення. Так, підстав стягнення аліментів на утримання дочки немає, оскільки він уцілому приймає активну участь у її щоденному утриманні та вихованні, розвитку, медичному забезпеченні тощо, проживає з дочкою у одній квартирі, дочка зареєстрована та мешкає разом із ним, має свою окрему кімнату у квартирі.

Вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню за нововиявленими обставинами, оскільки відсутні підстави для постановления судового наказу про стягнення з батька дитини аліментів на утримання дочки, оскільки батько дитини приймає активну участь у її щоденному утриманні та вихованні, проживають вони у одній квартирі, що прямо вказує на безпосередню участь у житті дочки.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 22.07.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А.

Ухвалою суду від 23.07.2020 відкрито провадження за заявою та призначено судове засідання.

14.08.2020 представником ОСОБА_2 адвокатом Мух К.Б. подано відзив на заяву ОСОБА_1 , відповідно до якого представник просить у задоволенні заяви відмовити, посилаючись на наступне.

У заяві відсутні відомості про те, які саме з зазначених обставин є нововиявленими, не були і не могли бути відомі боржнику ОСОБА_1 на час видачі судового наказу від 20.07.2020, дата їх відкриття або встановлення, відсутнє посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, у зв`язку з чим заява не відповідає п. 5, 6 ч. 2 ст. 426 ЦПК України. Крім цього, заявником не додано доказів, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Представник також зазначила, що ОСОБА_2 не заперечувала у заяві про видачу судового наказу факту надання матеріальної допомоги на утримання малолітньої дочки від ОСОБА_1 , а зазначала, що ОСОБА_1 надає нерегулярну матеріальну допомогу, кожного разу різні грошові суми, що не дає можливості матері дитини завчасно планувати витрати на забезпечення достатнього рівня життя дитини.

Посилання ОСОБА_1 на те, що донька проживає постійно разом з ним є абсурдними, оскільки згідно довідки КНП «Міської дитячої поліклініки №23» ХМР від 02.06.2020 №703, вихованням доньки та забезпеченням їй належного догляду, в т. ч. і під час хвороби, займається мати. Амбулаторні прийоми лікаря відбуваються у супроводі матері. Також, лікарняні листи ОСОБА_2 свідчать про те, що саме мати здійснювала догляд за дитиною у період хвороб ОСОБА_3 . ОСОБА_2 не чинить жодних перешкод у спілкуванні батька з донькою, тому ОСОБА_4 залишається на ночівлю у батька в середньому один раз на тиждень, проте, це не свідчить про їх спільне проживання.

Щодо реєстрації дитини у квартирі батька, то дитина там зареєстрована з 17.06.2015 по теперішній час, оскільки ОСОБА_1 не надає згоду на зняття з реєстрації місця проживання, що її причиною спору між батьками.

ОСОБА_1 на праві приватної власності володіє автомобілями, нерухомим майном, має статус адвоката, тому має можливість надавати матеріальне забезпечення дитині у вигляді виплати аліментів.

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 адвокат Бреславець М.Г. доводи заяви підтримала та просила її задовольнити.

ОСОБА_2 та її представник адвокат Мух К.Б. у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечували з тих підстав, що дитини фактично проживає разом з матір`ю.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заява про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом розділу ІІ ЦПК України, наказне провадження - це самостійний і спрощений вид судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суд у встановлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Такий спрощений вид провадження (хід якого взагалі не фіксується) застосовується у справах за вимогами, які мають очевидно достовірний характер.

Цей вид провадження не є свідченням відсутності спірних відносин між сторонами, однак в силу очевидності права вимоги заявника відсутній спір про наявність самого права.

Пунктом 4 частини 1 статті 161 ЦПК України передбачено, що судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Згідно із пунктом 8 частини 1 статті 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків (частина 1 статті 166 ЦПК України).

Судом встановлено, що 14.07.2020 суддею Київського районного суду м. Харкова видано судовий наказ за заявою представника ОСОБА_2 адвоката Мух Катерини Борисівни про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання неповнолітньої дитини, яким стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки від усіх видів доходів (заробітку) платника аліментів, але не менше п`ятдесяти відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі заяви до суду, а саме з 13 липня 2020 року і до досягнення дитини повноліття (а.с.13).

У відповідності до частини 1 статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Разом з цим, частина 8 указаної процесуальної норми передбачає, що у разі видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, судовий наказ може бути переглянуто за нововиявленими обставинами у порядку, встановленому главою 3 розділу V цього Кодексу.

Судовий наказ від 14.07.2020 виданий відповідно до пункту 4 ст. 161 ЦПК України, а тому він може бути переглянутий за нововиявленими обставинами.

Щодо норм матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, то обов`язок батьків утримувати свою неповнолітню дитину належить до конституційних обов`язків і передбачений ч. 2 ст. 51 Конституції України, в якій зазначено, що батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття.

Такий обов`язок також передбачений ст. 180 Сімейного кодексу України, відповідно до якої батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, а в окремих випадках і своїх повнолітніх дітей.

Отримання аліментів на дитину не залежить від того перебувають батьки у шлюбі чи ні, живуть вони разом чи окремо один від одного. Чинним законодавством України передбачено декілька способів стягнення аліментів.

Виконання батьками обов`язку утримувати дитину може здійснюватися за домовленістю між ними. Так за домовленістю між батьками дитини, той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні, в грошовій і (або) натуральній формі. Також батькам надано право укласти договір про сплату аліментів на дитину, умови якого (розмір аліментів, строки їх виплати тощо) не повинні порушувати її права. При цьому розмір аліментів сторони визначають за домовленістю між собою, але за жодних обставин він не може бути меншим від передбаченого у ч. 2 ст. 182 Сімейного Кодексу України.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини від 18.11.2004 у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішення від 06.12.2005 у справі «Попов проти Молдови» №2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Частиною 1 ст.423 ЦПК України передбачено, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Статтею 423 ЦПК України визначені підстави перегляду судових рішень. В ч. 2 указаної статті перелічені підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, а саме: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

У п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» роз`яснено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення.

Вказаний висновок висловлено Верховним Судом України в постанові від 10 липня 2017 року по справі №6-1сно17.

Згідно ч. 4 указаної статті, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано з підстави, визначеної п. 1 ч. 2 ст. 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423, п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а строк звернення з заявою про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами починає відлік із дня, коли заявник дізнався або міг дізнатися про існування цих нововиявлених обставин, які йому не були відомі на час розгляду справи.

Матеріалами справи підтверджено, що батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.6).

Судовим наказом від 14.07.2020 присуджено до стягнення з ОСОБА_1 аліменти на утримання доньки з 13.07.2020 і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 13).

Отже, при видачі вказаного судового наказу суд виходив з того, що інформація про те, що щонайменше з 13.07.2020 і до досягнення повноліття ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає і буде проживати з матір`ю (заявником), має достовірний характер.

Частиною 1 статті 160 Сімейного кодексу України встановлено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що згода між батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо її місця проживання відсутня.

Так, до заяви про скасування судового наказу за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 надав довідку про реєстрацію місця проживання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем проживання батька АДРЕСА_3 (а.с.17).

Проте сам факт реєстрації місця проживання не є підтвердженням фактичного місця мешкання за даною адресою.

Крім того, ОСОБА_1 надано копію Акту про спільне проживання від 21.07.2020, відповідно до якого ОСОБА_5 , який проживає у АДРЕСА_4 , ОСОБА_6 , який проживає у АДРЕСА_5 , ОСОБА_7 , який проживає у АДРЕСА_4 , підтверджують, що сім`я у складі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 ,, ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживає за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.18). Даний акт також підписано директором КП «Жилсервіс- МЖК».

При цьому, в матеріалах справи міститься акт про спільне проживання від 10.07.2020, відповідно до якого ОСОБА_8 , яка проживає у АДРЕСА_6 , ОСОБА_9 , який проживає у АДРЕСА_7 , ОСОБА_10 , яка проживає у АДРЕСА_8 , підтверджують, що сім`я у складі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 ,, ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживає за адресою: АДРЕСА_9 (а.с.9). Даний акт також підписано заступником директора КП «Жилсервіс- МЖК».

Суд не приймає до уваги надані докази, вони не є допустимими, не спростовують факти, покладені в основу судового наказу.

Доводи заяви ОСОБА_1 про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами свідчать про його незгоду з судовим наказом, що не є підставою для його перегляду за нововиявленими обставинами.

Заява про перегляд судового наказу за нововиявленими обставинами, яку подав ОСОБА_1 , не містить відомостей про нововиявлені обставини у розумінні п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Суд також враховує, що в своїй судовій практиці ВС вказує на те, що під ознаки нововиявлених обставин у справі про стягнення аліментів не підпадають наступні обставини: факт спільного проживання боржника зі стягувачем та їх дітьми на час подання заяви про видачу судового наказу про стягнення аліментів; факт утримання боржником сім`ї, у тому числі й факт перебування сторін у шлюбі; добровільне надання батьком допомоги та утримання дітей за його рахунок; перешкоджання дружиною у здійсненні ним батьківського обов`язку; наявність невирішеного спору між сторонами щодо місця проживання дітей та участі батьків у їх вихованні (справа №264/1739/18 рішення ВС від 18.12.2018, справа №359/3012/18 рішення ВС від 19.11.2018). В цьому випадку платник аліментів повинен ставити питання зменшення розміру (припинення стягнення) аліментів та в деяких випадках - про стягнення безпідставно стягнених коштів (за аналогією з ч. 2 ст. 82 СК України).

Виходячи з того, що обставини, на які посилається заявник у своїй заяві, не є нововиявленими обставинами, підстав для скасування судового наказу не вбачається. Окрім того, вказані обставини не мають істотного значення для розгляду заяви про видачу судового наказу, оскільки не містять підстав для відмови у видачі судового наказу, передбачених ст. 165 ЦПК України.

Оскільки підставами для перегляду судового наказу за нововиявленими обставинами, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України є виключно такі істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, заява ОСОБА_1 про перегляд судового наказу про стягнення аліментів за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає. Судовий наказ від 14.07.2020 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишити в силі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.13, 161, 247, 259, 423, 424, 429 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового наказу Київського районного суду м.Харкова від 14 липня 2020 року, виданого на підставі заяви представника ОСОБА_2 адвоката Мух Катерини Борисівни про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2020.

Суддя Колесник С.А.