Справа № 175/1022/20
Провадження № 2/175/287/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2020 року сел. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Новік Л.М.,

при секретарі Сапай О.Г.,

розглянувши позову заяву у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, треті особи: Національна поліція України, Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк, -

встановив:

На розгляді суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, треті особи: Національна поліція України, Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк.

Справа перебувала у провадженні судді Озерянської Ж.М.

Ухвалою від 20.05.2020 року задоволено заяву про самовідвід головуючого судді Озерянської Жанни Миколаївни.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.05.2020 року справа передана судді Новік Л.М.

Ухвалою суду від 27 травня 2020 року дану справу прийнято до свого провадження та призначити підготовче засідання суддею Новік Л.М.

Після відкриття підготовчого судового засідання головуюча поставила на розгляд питання чи підлягає дана цивільна справа розгляду в порядку цивільного судочинства

Позивач пояснив, що на підставі ст. 16 ЦК він звернувся до суду з вимогами про стягнення моральної шкоди у зв`язку з бездіяльністю відповідачів вважає що обрав належний спосіб захисту своїх порушених прав.

Інші учасники не з`явилися з невідомих суду причин.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних і суспільних інтересів.

Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У рішенні від 22 грудня 2009 року у справі «Безимянная проти Росії» (заява N 21851/03) ЄСПЛ наголосив, що «погоджується з тим, що правила визначення параметрів юрисдикції, що застосовуються до різних судів у рамках однієї мережі судових систем держав, безумовно, розроблені таким чином, щоб забезпечити належну реалізацію правосуддя. Заінтересовані держави повинні очікувати, що такі правила будуть застосовуватися. Однак ці правила або їх застосування не повинні обмежувати сторони у використанні доступного засобу правового захисту».

Судова юрисдикція - це компетенція спеціально уповноважених органів судової влади здійснювати правосуддя у формі встановленого законом виду судочинства щодо визначеного кола правовідносин.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.

Як убачається із змісту позовної заяви та її предмету, позивач просить: зобов`язати Національну поліцію України чи Національне антикорупційне бюро України відкрити провадження за фактом незаконного використання коштів державного бюджету для виплат субсидій населенню, а саме за не призначенням та задля збагачення зацікавлених невідомих осіб, а також за фактом порушення закону України «Про звернення громадян»; відшкодувати моральну шкоду ОСОБА_1 за рахунок держави, згідно статті 56 Конституції України, статті 1173 Цивільного кодексу України, частини 1 та пункту 9 статті 16 Цивільного кодексу України, статті 24, 25 закону України «Про звернення громадян» та яка, згідно Постанови пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», полягає: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків за порушене право, а саме за душевні чи моральні страждання, причиною яких є порушення Кабінетом Міністрів України, Міністерством соціальної політики України та Дніпропетровською обласною державною адміністрацією статті 1,4,19,28 закону України «Про звернення громадян» та як наслідок цього порушення та не забезпечення особистого немайнового права на життя та особистого немайнового права на безпечне для життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної схеми щодо перерахування субсидії через Ощадбанк, що призвело до загрози відключення будинку позивача від газопостачання та несе загрозу його життю та здоров`ю від голоду та холоду, що призвело до втрати нормальних життєвих зв`язків та вимагає від нього на 77 році його життя додаткових зусиль спрямованих для організації свого життя та необхідності, зокрема, звернень до державних органів влади та до суду задля захисту та забезпечення особистого немайнового права на життя та особистого немайнового права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, яку він визначає у розмірі 100 (сто) прожиткових мінімуму для працездатних осіб та яка не може бути скасована судом, згідно статті 56 Конституції України та Постанови пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», за порушене право, а саме відповідно до положень Конституції України ( 254к/96-ВР ), зокрема статей 32, 56, 62 і чинного законодавства, фізичні та юридичні особи мають право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди заподіяної внаслідок порушення їх прав і свобод та законних інтересів.

Відповідно до положень статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ здійснюється в порядку іншого судочинства.

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б однією зі сторін є фізична особа, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Визначення поняття «адміністративна справа» наведено у пункті 1 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, під якою розуміється переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Визначення поняття «суб`єкт владних повноважень» наведено у пункті 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, під яким розуміється орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно ч. 1 ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах.

Разом з тим, вивчивши матеріали поданої позовної заяви, судом встановлено, що предмет спору віднесено до компетенції адміністративного суду, оскільки відповідач є суб`єктом владних повноважень, тому даний спір не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України, суддя закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства..

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для закриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, треті особи: Національна поліція України, Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк у зв`язку з тим,що якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

постановив:

Цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, треті особи: Національна поліція України, Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про відшкодування моральних збитків за порушення суб`єктами владних повноважень права на отримання інформації по суті звернення, права на захист та забезпечення особистого немайнового права на життя та безпечне життя і здоров`я довкілля шляхом ліквідації корупційної сфери щодо перерахування субсидії через Ощадбанк закрити у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства..

На ухвалу протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області може бути подано апеляційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, а у разі її подання після розгляду справи апеляційним судом у разі, якщо ухвалу не буде скасовано.

Суддя Л.М. Новік