Провадження № 2/537/412/2020
Справа № 537/514/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2020 м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Сьоря С.І. розглянувши в м.Кременчуці Полтавської області позовну заяву Кременчуцької міської ради Полтавської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення без надання іншого житла,-

В С Т А Н О В И В :

Представник Кременчуцької міської ради Полтавської області звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить суд ухвалити рішення, яким усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення ОСОБА_2 з кім. АДРЕСА_1 без надання іншого житла.

Суддя дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, встановив наступне.

Відповідно до ст..175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно ч.7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

З аналізу змісту зазначених положень вбачається, що допуск уповноважених осіб органів державної влади чи місцевого самоврядування до участі у справі та можливість вчинення ними процесуальних дій у порядку самопредставництва можливий у разі визначення їх прав діяти від імені органу державної влади чи місцевого самоврядування у відповідному документі, що визначає їх правовий статус (закон, положення про орган, структурний підрозділ, трудовий договір (контракт) посадова інструкція тощо).

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ст. ст.131-2 Конституції України виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Розділом ХV Перехідних Положень Конституції України, а саме: п.п.11 п.16-1 визначено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Подана позовна заява підписана представником позивача ОСОБА_3 , як фізичною особою без статусу адвоката із підтвердженням її повноважень, виключно копією довіреності, яка підписана міським головою м.Кременчука Малецьким В.О..

До матеріалів позовної заяви не долучено доказів у підтвердження її статусу як адвоката, або документів, що свідчать про те, що ОСОБА_3 є особою, яка діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого вона здійснює представництво органу місцевого самоврядування у порядку його самопредставництва.

Крім цього, слід зазначити, що ч.2 ст.60 ЦПК України визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, а також у малозначних справах.

Так, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Разом з тим, дані винятки стосуються представництва в суді під час розгляду трудових спорів та малозначних справ у порядку спрощеного позовного провадження, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України таке представництво здійснюється під час розгляду спору, а саме під час розгляду трудових спорів та малозначних справ.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Таким чином, вирішення питання про відкриття провадження у справі та відповідно вирішення питання щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли: заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

До матеріалів позовної заяви не долучено доказів у підтвердження статусу ОСОБА_3 як адвоката, або документів, що свідчать про те, що остання є особою, яка діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого вона здійснює представництво органу місцевого самоврядування у порядку його самопредставництва, а тому позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного суду від 16.01.2020року у справі №140/2575/19, від 16.01.2020 року у справі №754/10324/18, тощо, та в листі Верховного суду від 28.01.2020 року.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.6, 61, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Кременчуцької міської ради Полтавської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом виселення без надання іншого житла повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Крюківський районний суд м.Кременчука, яка подається протягом п`ятнадцяти днів днів з дня її проголошення.

Повна ухвала суду складена та підписана 24 лютого 2020 року.

Суддя :