Справа № 490/688/18
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2020 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді - Черенкової Н.П.,

при секретарі Янкевич В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської обласної психіатричної лікарні №1 Миколаївської обласної ради про відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з даним позовом до відповідача про стягнення моральної шкоди у сумі 60 000,00 грн. за незаконний психіатричний огляд та госпіталізацію до психіатричної лікарні.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 21.02.2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 24.04.2018 року.

Ухвалою від 18.04.2018 року витребувані докази та відкладено підготовче судове засідання на 19.06.2018 року.

У зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті слухання справи перенесено на 27.09.2018 року.

Ухвалою суду від 27.09.2018 року по справі призначено судово-почеркознавчу експертизу.

Ухвалами суду від 28.09.2018 року задоволено клопотання адвоката частково та залучено до матеріалів справи докази; закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 06.123.2018 року задоволено клопотання експерта.

Ухвалою суду від 02.04.2019 року задоволено клопотання адвоката та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи.

Провадження справі відновлено ухвалою суду від 16.04.2019 року з призначенням справи до судового розгляду на 12.06.2019 року.

У зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженні , розгляд справи перенесено на 09.10.2019 року ( з 01.07.- суддя у плановій відпустці).

Ухвалою суду від 09.10.2019 року розгляд справи відкладено на 31.10.2019 року, надана можливість ОСОБА_1 надати пояснення, заперечення, для чого з`явитись у судове засідання.

21.10.2019 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про залишення позову без розгляду ( № 32232).

Справа слуханням відкладена на 09.12.2019 року.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи до судового засідання не з`явились.

Ухвалою суду від 09.12.2019 року слухання справи відкладено на 18.12.2019 року.

Належним чином повідомлений позивач до судового засідання не з`явилась.

Представник позивача ОСОБА_2 вважала, що немає підстав для залишення позову без розгляду, оскільки договір про надання правової допомоги з нею не розірваний, та просила про виклик позивача для надання пояснень.

Ухвалою суду від 18.12.2019 року слухання справи відкладено на 26.03.2020 року, надана можливість позивачу ОСОБА_1 надати пояснення, для чого з`явитись до судового засідання.

Належним чином повідомлені сторони до судового засідання не з`явились. Адвокат Щербакова А.О. просила про відкладення розгляду справи.

Судом призначено справу до судового розгляду на 18.06.2020 року.

Належним чином повідомлені сторони до судового засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили. Заяв про слухання справи у їх відсутність не надходило.

Слухання справи відкладено на 07.09.2020 року. Сторони до судового засідання не з`явились. Про час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, заявник як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Відповідно до статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позов без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

ВС роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Суд зауважив, що правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності заявника (постанова Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13).

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи викладене, а також зважаючи на розумні строки розгляду справ, та те, що позивач не з`являється в суд для розгляду справи без підтвердження поважності неявки, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 13, 44, 223, 257, 258 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Миколаївської обласної психіатричної лікарні № 1 Миколаївської обласної ради про відшкодування моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Н.П. Черенкова