Справа № 308/3693/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку:

Зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідачкою по справі заявлено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 .

Частина 6 ст.187ЦПК України передбачає, що у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На неодноразові запити суду щодо надання відомостей про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_2 , адресовані до відділу реєстрації проживання ЦНАП у м. Тернопіль, відповіді отримано не було.

Згідно з відомостей, які містяться в довідці від 21.08.2020 ВХ. №1542 відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Тернопільській області, та наданих суду представником позивачки ОСОБА_2 адвокатом Боднар О.В. в заяві про приєднання до матеріалів справи від 01.09.2020, відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Процесуальний закон визначає підсудність справ, встановлюючи відповідні правила визначення суду, який має право розглядати справу. Відповідно до ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом, за винятком позовів, передбачених ст. 28 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» визначено, що місцем перебування фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком менше шести місяців на рік. Місцем проживання фізичної особи є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік.

Реєстрація місця проживання або місця перебування - внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи із зазначенням адреси, за якою з особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції. Документи, до яких вносяться відомості про місце проживання та місце перебування особи, - паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, довідка про звернення за захистом в Україні.

Позовна заява не містить обґрунтування щодо підстав звернення до Ужгородського міськрайонного суду за правилами альтернативної чи виключної підсудності: в такій не вказані обставини, визначені ч. 2 ст. 28 ЦПК України, як підстава для пред`явлення позову та подальшого розгляду справи в Ужгородському міськрайонному суді, а тому такий позов повинен пред`являтися за загальними правилами територіальної підсудності відповідно до положень ст.27 ЦПК України.

Статтею 8 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наведене свідчить про те, що дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Відповідно до ч.9 ст.187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи те, що реєстрація місця проживання відповідачки ОСОБА_2 , згідно з наданих відомостей відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Тернопільській області, є АДРЕСА_2 , вказану позовну заяву слід направити за підсудністю до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області (вулиця Котляревського, 34, Тернопіль, Тернопільська область, 46002).

Керуючись ст.31,187, 260, 261, 353ЦПК України, суд

постановив:

Цивільну справу за єдиним унікальним номером № 308/3693/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати на розгляд до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області (вулиця Котляревського, 34, Тернопіль, Тернопільська область, 46002), відповідно до територіальної юрисдикції (підсудності).

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов