Провадження № 2/263/779/2020
19 лютого 2020 року м.Маріуполь
Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Хараджа Н.В., при секретарі Петровському Д.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Маріупольської міської ради, третя особа Маріупольське об`єднане Управління пенсійного фонду України Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Маріупольської міської ради, третя особа Маріупольське об`єднане Управління пенсійного фонду України Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті мати позивача - ОСОБА_2 , смерть якої настала ІНФОРМАЦІЯ_1 на території тимчасово не підконтрольній Україні. Після смерті мати відкрилася спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. Позивачка вказує, що вона є єдиним спадкоємцем першої черги. Також у позові зазначила, що лише у вересня 2019 року вона отримала свідоцтво про смерть мати. В установлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини вона звернутись не змогла з поважних причин, оскільки вона важко пережила смерть мати, мала фінансові трудності та хворіла. Визначення додаткового строку для прийняття спадщини їй необхідно для подальшого оформлення спадкових прав. В зв`язку з чим просить визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подачі до органів нотаріату заяви про прийняття спадщини після смерті матері
Позивачка до суду не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, , позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, проти заочного ухвалення рішення не заперечувала.
Представник відповідача Маріупольської міської ради своїм процесуальним правом не скористався, відзив на позов не подав, в судове засідання не з`явився за невідомою суду причиною, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Представник третьої особи Маріупольське об`єднань Управління пенсійного фонду України Донецької області надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю та прийняти рішення на розсуд суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Отже, суд вважає за можливе розглянути справу у порядку заочного провадження, адже існують всі умови для ухвалення заочного рішення, передбачені ч. 1ст. 280 ЦПК України..
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено,що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 25.09.2019 року, актовий запис № 2118.
Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 10.11.1960 року, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками зазначені: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , актовий запис № 55
Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 від 15.03.2011 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_5 , актовий запис № 66, після одруження залишила прізвище чоловіка - ОСОБА_3 ..
Як зазначено уст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч.1, ч.2ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
За життя ОСОБА_2 заповіт не складала, тому після її смерті спадкоємцями першої черги за законом є позивач по справі, як донька померлої особи. Через відсутність інформації про коло інших спадкоємців, які прийняли спадщину, вимоги до Маріупольської міської ради викладені обґрунтовано.
Згідно зі ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно зі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з 20.02.2019 й закінчився 20.08.2019. У цей строк позивач не прийняв спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті матері - ОСОБА_2 ,
Відповідно до листа приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Верченко Т.І. від 01.10.2019 ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало після смерті померлоїІНФОРМАЦІЯ_1матері ОСОБА_2 було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно зіст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Також,Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».
Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через те, що смерть батька відбулася на території непідконтрольній українській владі, органи державної влади на зазначеній території не працюють, позивачеві необхідно було у судовому порядку встановити факт смерті спадкодавця, позивач був позбавлений можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори, і тому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням викладеного, на підставі ст.ст.1270,1272 ЦК України, ст.ст.12,83,263,265,271, 280-281 ЦПК України,Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,-
Позов ОСОБА_3 до Маріупольської міської ради, третя особа Маріупольське об`єднане Управління пенсійного фонду України Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.
Визначити ОСОБА_3 додатковий строк в два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н.В.Хараджа