Справа № 301/2604/17
П О С Т А Н О В А

Іменем України

06 лютого 2020 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Собослой Г.Г.,

суддів: Куштан Б.П., Джуга С.Д..

з участю секретаря: Юрочко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Хустської місцевої прокуратури на рішення Іршавського районного суду від 04 січня 2018 року у справі№ 301/2604/17 (Головуючий: Золотар М.М.), -

В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ОСОБА_2 , Брідської сільської ради та фермерського господарства «Доротин» про визнання права власності, мотивуючи тим, що позивачем у 2008 році було розпочате будівництво садового будинку з корівником, сараєм та сіновалом на земельній ділянці, яка перебуває у користуванні ОСОБА_2 на умовах оренди загальною площею 3,00 га для ведення особистого селянського господарства на території Брідської сільської ради в урочищі «Доротин» строком на 49 років, що стверджується договором оренди земельної ділянки від 13.12.2007 року. Будівництво садового будинку з корівником та сараєм завершене, що підтверджується технічним паспортом розробленим КП «Іршавське бюро технічної інвентаризації.

Збудований садовий будинок з надвірними спорудами здійснений на земельній ділянці, яка перебуває у фактичному користуванні позивача, відповідач ОСОБА_2 не заперечує проти визнання за ним права власності на садовий будинок, будівництво садового будинку проведено з дотриманням будівельних норм та правил знаходяться в задовільному технічному стані і побудований з дотриманням державних будівельних норм та правил, а також з дотриманням санітарних норм. Також встановлено можливість його надійної та безпечної експлуатації.

Посилаючись на вказані обставини із посиланням на вимоги ст. ст. 182 ч. 2, 328, 331, 376 ч. 5, 392 ЦК України позивач просив задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Іршавського районного суду від 04 січня 2018 року позов задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на садовий будинок, корівник, сіновал, сарай, позначені на схематичному плані літерами «А», «Б-Б1-Б2», «В», «Г-Г1», що знаходяться за адресою: с. Бріз, урочище «Доротин» б/н Іршавського району, Закарпатської області.

В апеляційній скарзі поданою Хустською місцевою прокуратурою в інтересах держави в особі Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області ставиться питання про скасування рішення суду, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки підстав передбачених чинним законодавством для задоволення позовних вимог відсутні, так як законом не передбачено можливість визнання особою права власності на новостворене майно та об`єкт незавершеного будівництва в судовому порядку, якою право власності на таке майно не було зареєстроване раніше в установленому законодавством порядку. Крім того, земельну ділянку надано орендарю ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства, а не для будівництва і матеріали справи не містять фактів про здійснення зміни цільового призначення земельної ділянки, отримання письмової згоди орендодавця на будівництво на земельній ділянці державної власності, отриманого затвердженого в установленому законодавством порядку проектної документації на будівництво та отриманий відповідний дозвіл на проведення будівельних робіт з будівництва об`єктів та вводу їх в експлуатацію в установленому законодавством порядку відсутня.

Заслухавши пояснення представника прокуратури Закарпатської області Лемак Р.В., який підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали справи, судова колегія приходить до наступного висновку.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 31 жовтня 2019 року залучено до участі у справі в якості правонаступника ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Представником Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області подано відзив на апеляційну скаргу у якій ставиться питання про скасування рішення суду, як таке що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки судове рішення за загальним правилом не є підставою виникнення права власності.

ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , представники Брідської сільської ради, ФГ «Доротин» Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області у судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені, про що свідчать розписки про вручення їм поштового відправлення і дана обставина у відповідності до ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності.

У відповідності до ст.. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не виражається іншою особою, або у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до положень ч. ч. 2, 3 ст 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 2 ст. 3 та ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», речові права на нерухоме майно та їх обтяження що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Якщо законодавством передбачено прийняття в експлуатацію нерухомого майна, державна реєстрація прав на таке майно проводиться після прийняття його в експлуатацію в установленому законодавством порядку, крім випадків, передбачених статтею 31 цього Кодексу.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 331, 182 ЦК України, ч. 2 ст. 3 та ст.. 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» всі суб`єкти нерухомого майна після завершення будівництва підлягають прийняттю до експлуатації та державній реєстрації і тільки після цього особа набуває право власності на неї.

Таким чином, законом не передбачено можливість визнання особою права власності на новостворене майно та об`єкт незавершеного будівництва у судовому порядку, якщо право власності на таке майно не було зареєстроване раніше в установленому законодавством порядку.

Із договору оренди земельної ділянки площею 3,00 га укладеного між орендодавцем Іршавською районною державною адміністрацією та орендодавцем ОСОБА_2 вбачається, що такий кладений не з позивачем за яким визнано право власності на садовий будинок, корівник, сіновал, сарай, що знаходиться за адресою: с. Бріз, урочище «Доротин» і відповідно до п. 3 цього договору на земельній ділянці відсутні об`єкти нерухомого майна та не має інших об`єктів інфраструктури.

Разом з тим, матеріали справи не містять фактів, що орендар ОСОБА_2 , або позивач здійснили зміну цільового призначення земельної ділянки, отримано письмову згоду орендодавця на будівництво на земельній ділянці державної власності, отримано затвердження у встановленому законодавством порядку проектної документації на будівництво та отримано відповідний дозвіл на проведення будівельних робіт.

Звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що це питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право.

Крім того, позивач не звертався до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області для набуття права власності на введення об`єкту в експлуатацію у встановленому законом порядку і інформація про наявність у позивача дозвільних документів на право виконання будівельних робіт з будівництва об`єктів та вводу їх у експлуатацію у встановленому законом порядку відсутня.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи.

Згідно рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 р. за № 3-рп 99 у справі за конституційним поданням Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст.. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор або його заступник у кожному випадку самостійно визначає в чому полягає порушення інтересів держави в конкретних правовідносинах, які підлягають вирішенню в судовому порядку.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з частковою державною власністю у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але і у діяльності приватних підприємств, товариств.

Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності України, гарантування її державної, економічної безпеки, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання.

Із пункту 2 резолютивної частини вищевказаного рішення Конституційного суду України вбачається, що поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", зазначеним у частині другій статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівельної документації всіх рівнів містобудування, проектної документації.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну архітектурну будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з даним Положенням Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань: приймає в установленому порядку в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає відповідні сертифікати, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації); реєструє повідомлення та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення та декларації про початок виконання будівельних робіт та у визначених законодавством випадках видає дозволи на виконання будівельних робіт, відмовляє у видачі таких дозволів, анулює дозволи на виконання будівельних робіт, тощо.

Отже, виходячи із наведеного, судова колегія вважає, що у даному випадку порушення інтересів держави полягає у визнанні судом за відсутності законних підстав у судовому порядку за позивачем право власності на самочинно збудований збудований садовий будинок, корівник, сіновал, сарай, що порушує встановлений законодавством порядок набуття права власності на майно, оскільки прийняття рішення про прийняття або неприйняття об`єкта в експлуатацію відноситься до компетенції Управління Державної будівельної інспекції у Закарпатській області. Крім того не зважаючи на відсутність належних документів, що підтверджують безпечність експлуатації приміщення, всупереч нормам закону, визнання права власності за позивачем на спірні приміщення і як наслідок експлуатація таких створює небезпеку для населення і порушує права Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області щодо контролювання та проведення перевірок виконання підготовчих та будівельних норм і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням.

Дані обставини, у їх сукупності дають підставу прокурору на здійснення представництва інтересів держави у суді, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду, у тому числі у справі, порушеній за позовом іншої особи.

При постановленні рішення , суд першої інстанції не звернув увагу на вищенаведене і рішення суду підлягає скасуванню із ухваленням нового рішення у відповідності до п. п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, яким у позові ОСОБА_3 слід відмовити із вищезазначених підстав.

Керуючись ст. ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України судова колегія,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Хустської місцевої прокуратури задовольнити.

Рішення Іршавського районного суду від 04 січня 2018 року скасувати.

У позові ОСОБА_3 відмолвити

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 лютого 2020 року..

Головуючий: (підпис)

Судді: (підписи)

Згідно з оригіналом:

Суддя Закарпатського

апеляційного суду Г.Г. Собослой