"20" лютого 2020 р.
Справа № 642/4727/18
Провадження № 2/642/386/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Гримайло А.М.,

за участю секретаря - Конєвої А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини та стягнення суми неустойки за прострочення сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

04.09.2018 ОСОБА_3 звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 в якому просила стягнути з останього на її користь аліменти на її утримання. В подальшому позивач змінила прізвище на ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб НОМЕР_1 від 24.04.2019 та уточнила позовні вимоги в яких просила стягнути з відповідача аліменти на утримання дружини в розмірі 2000 грн. починаючи з дня пред`явлення позову до суду, до досягнення дитиною трирічного віку та стягнути неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 26 129 грн. 04 коп., за період з 30.10.2017 по 31.01.2019.

Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 29.05.2019 року справу прийнято до розгляду суддею Гримайло А.М. в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін.

В обґрунтування своїх позивних вимог позивач зазначила, що перебувала в шлюбі з ОСОБА_2 з 16 жовтня 2015 року. Від шлюбу сторони мають дитину - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом з позивачем. Заочним Рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 05 жовтня 2017 року шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 було розірвано.

Відповідач ОСОБА_2 добровільно матеріально дитину не забезпечує в повному обсязі, за весь час окремого проживання він тільки декілька разів надавав кошти на утримання дитини. На утримання дружини, відповідач взагалі матеріальної допомоги не надає.

Заочним Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 16 січня 2018 року стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 , аліменти на утримання дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 2000 (дві тисячі) грн., але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30.10.2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

На підставі зазначеного рішення, Ленінським районним судом м.Харкова 01.09.2018 виданий виконавчий лист про стягнення аліментів, на підставі якого Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Х/о було відкрите виконавче провадження, а в подальшому направлено на виконання до Московського ВДВС у м.Харкові СМ УМЮ (м.Харків). У зв`язку з несплатою аліментів відповідачем утворилась заборгованість по сплаті аліментів в розмірі 26 129 грн. 04. коп. у зв`язку з чим позивач просить стягнути неустойку (пеню) за час прострочення сплати аліментів.

В судове засідання позивач та її представник не з`явились, надавши до суду письмові пояснення, відповідь на відзив, заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Відповідач, та його представник, адвокат Тарасенко О.В. до судового засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надавши на адресу суду відзив на уточнену позовну заяву та заперечення.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 перебувала в шлюбі з ОСОБА_2 з 16 жовтня 2015 року, який було зареєстровано виконавчим комітетом Савинської селищної ради Балакліївського району, Харківської області, актовий запис № 18.

Згідно до свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 від 19 червня 2018 року від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На час звернення з позовом до суду позивач ОСОБА_1 не працювала, та знаходилась у відпустці по догляду за дитиною до трьох років.

Заочним Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 05 жовтня 2017 року по справі №642/2476/17, провадження №2/642/1122/17 шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 було розірвано.

Заочним Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 16 січня 2018 року по справі №642/5465/17, провадження № 2/642/517/18 стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресоку. АДРЕСА_1 , гуртожиток на користь ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання дитини - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 2000 (дві тисячі) грн., але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30.10.2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

На виконання зазначеного рішення, 01.09.2018 Ленінським районним судом м. Харкова по справі №642/5465/17 видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресоку. АДРЕСА_1 , гуртожиток на користь ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання дитини- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 2000 (дві тисячі) грн., але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30.10.2017 року і до досягнення дитиною повноліття та відкрито виконавче провадження 56947062.

Згідно з розрахунку державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м.Харкова ГТУЮ у Х/о Грар Ю.В. від 31.01.2019 року станом на 31.01.2019 рік заборгованість за аліментами на утримання дитини складає 26 129 грн. 04 коп.

Відповідачем ОСОБА_2 були надані квитанції про сплату аліментів на користь позивачки на утримання дитини, які не були враховані в вищезазначеному розрахунку.

Так, станом на 01.01.2020 року згідно з розрахунку державного виконавця Московського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Бакало В.О. станом на 31.01.2019 рік заборгованість за аліментами на утримання дитини складає 15 129 грн. 00 коп.

Згідно ст.180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Одним із основних прав дитини є право на утримання. Відповідно до Конвенції ООН про права дитини, прийнятої резолюцією 44/25 Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1989 року, Держави - учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Держави - учасниці вживають всіх необхідних заходів щодо забезпечення відновлення утримання дитини батьками або іншими особами, які відповідають за дитину як в середині Держави - учасниці, так і за кордоном.

Згідно ч.1, 2 ст. 196 Сімейного кодексу України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена ст. 196 Сімейного кодексу відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.

Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання.

За правовою природою аліментні зобов`язання це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісячно і несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені).

Оскільки неустойка у вигляді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то і пеня має триваючий характер і обраховується за прострочення кожного зобов`язання окремо.

Отже, з урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у Постанові Великої палати від 25 квітня 2018 року по справі № 572/1762/15-ц Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+……….(An*1%*Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені.

При обчисленні розміру пені за період 30.10.17 - 31.01.2019 суд бере за основу такий розрахунок:

за жовтень 2017 року: 129 грн. х 1% х 2 = 2, 58 грн.

за листопад 2017 року: 2000 грн. х 1% х 30 = 600 грн.

за грудень 2017 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за січень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за лютий 2018 року: 2000 грн. х 1% х 28 = 560 грн.

за березень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за квітень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 30 = 600 грн.

за травень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за червень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 30 = 600 грн.

за липень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за серпень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 0 = 0 грн.

за вересень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 30 = 600 грн.

за жовтень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 0 = 0 грн.

за листопад 2018 року: 2000 грн. х 1% х 0 = 0 грн.

за грудень 2018 року: 2000 грн. х 1% х 31 = 620 грн.

за січень 2019 року: 2000 грн. х 1% х 0 = 0 грн.

Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_7 за період з 30.10.2017 року до 31.01.2019 року в розмірі 6682 (шість тисяч шістсот вісімдесят дві) грн. 58 коп.

Таким чином позовні вимоги позивача про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Загальними засадами диспозитивності цивільного судочинства, встановленими ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групі доказів).

У відповідності до ст. 84 Сімейного кодексу України, дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини аліменти до досягнення дитиною трьох років.

Право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.

Таким чином, сімейним законодавством передбачено право дружини-матері на утримання чоловіком-батьком до досягнення дитиною трирічного віку незалежно від того чи вона працює та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу. Подання суду доказів того, що дружина, з якою проживає дитина, потребує матеріальної допомоги, не є обов`язковим, оскільки право на аліменти належить дружині-матері незалежно від цієї обставини.

При визначенні розміру аліментів на утримання дитини та дружини, суд виходить принципу рівності обов`язку батьків утримувати неповнолітніх дітей, та з того, що відповідач з 4 кварталу 2017 року офіційно не працює, доходів не має, що підтверджується довідкою ГУ ДПС у Харківській області станом на 01.11.2019, а також будь-яких даних стосовно наявності інших утриманців або інших аліментних зобов`язань, а також захворювань чи потреби в лікуванні відповідачем до суду надано не було.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача аліментів на утримання та дружини підлягають частковому задоволенню, у розмірі 1000 грн. щомісячно, починаючи із 04.09.2018 року до досягнення дитиною трьох років.

Як передбачено ч.1 та ч.2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Встановлено, що позовні вимоги ОСОБА_1 про стягнення аліментів на її утримання задоволено на 50% (з 704,80 грн. на 352,40 грн.); позивні вимоги про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів задоволені на 25,58 % (з 704,80 грн. на 180,29 грн.)

Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача частково, яка на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, тому відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави в розмірі 532 грн. 69 коп.

Згідно пункту 1 ч. 3 ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 137 ЦПК України врегульовано порядок розподілу витрат на професійну правничу допомогу.

Згідно ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач просила стягнути витрати на професійну правничу допомогу.

На обґрунтування вартості правничих послуг стороною позивача надано лише Договір про надання правової допомоги, угоду про суму гонорару та акт приймання-передачі підготовленої до виконання роботи, відповідно до якого вартість послуг становить 6000 грн.

Разом з тим, позивачем не надано суду оригіналу Ордеру та доказів проведення оплати наданих послуг, так квитанція №413955 від 07.10.2019 не містить вартості послуги, а тому в цій частині вимоги позивача не підтверджені документально і задоволенню не підлягають.

Згідно ч.1 ст. 430 ЦПК України, рішення суду в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню - у межах суми платежу за один місяць.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 20, 79, 84, 180, 196 Сімейного кодексу України, п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», Постанови Великої Палати Верховного Суду 25 квітня 2018 року справа №572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18), ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 133, 137, 141, 142, 247, 259, 263, 264-265,273, 353 ЦПК України,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ) про стягнення аліментів на утримання дружини та стягнення суми неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_5 аліменти на її утримання у розмірі 1000 (одна тисяча) грн. щомісячно, починаючи з 04 вересня 2018 року та до досягнення дитиною - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трьох років.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_5 суму неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини у розмірі 6682 (шість тисяч шістсот вісімдесят дві) грн. 58 коп.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 на користь Держави судовий збір у розмірі 532 грн. 69 коп.

Допустити негайне виконання рішення суду в межах суми платежу за один місяць в частині стягнення аліментів на утримання дитини.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в редакції від 15.12.2017р., до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя А.М.Гримайло