_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/3727/20
УХВАЛА

02.09.2020 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: державний реєстратор прав на нерухоме майно Юридичного департаменту ОМР, про скасування права приватної власності та визнання спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: державний реєстратор прав на нерухоме майно Юридичного департаменту ОМР, про скасування права приватної власності та визнання спільної часткової власності.

Згідно автоматизованого розподілу справу було передано на розгляд судді Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В..

Форма позовної заяви, її зміст та інші вимоги визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки надана з порушенням вимог ст.177 ЦПК України, а саме: до заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

З тексту позовної заяви вбачається, що позивачкою заявлені п`ять вимог немайнового характеру.

Одночасно позивачка надала клопотання про звільнення (відстрочення) їй від сплати судового збору, посилаючись на те, що її родина складається з неї, її чоловіка ОСОБА_4 та доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Вона знаходилась у декретній відпустці по уходу за дитиною, фактично отримувала соціальну допомогу на дитину, на теперішній час подала заяву до центру зайнятості для постановки на облік. Чоловік працює та після сплати обов`язкових платежів отримує заробітну плату в розмірі 5438,81 гривну, а тому сплатити судовий збір для її сім`ї є проблематичним.

Згідно ч.1 ст.136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Проте, відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 р.) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, враховуючи характер заявлених позовних вимог, а також, те що ОСОБА_1 на підтвердження майнового стану, крім довідки з Пенсійного фонду України, а саме індивідуальних відомостей про застраховану особу, будь-яких доказів майнового стану та доказів місця реєстрації та складу її сім`ї, тощо, на теперішній час, не надала, суддя вважає, що у задоволенні заяви про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору слід відмовити.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, передбачена сплата судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 гривень).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, враховуючи, що позивачкою заявлені п`ять вимог немайнового характеру, їй необхідно сплатити судовий збір за кожну з вимог немайнового характеру (5х840,80грн.), відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», які необхідно оплатити за реквізитами Київського районного суду міста Одеси (отримувач коштів УК у м. Одесі/Київський р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0015005, Код класифікації доходів бюджету 22030101) та надати до суду оригінали платіжних документів.

Відповідно до частини 1 та 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: державний реєстратор прав на нерухоме майно Юридичного департаменту ОМР, про скасування права приватної власності та визнання спільної часткової власності, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Огренич І. В.