Справа № 426/3132/20
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

01 вересня 2020 року , м.Сватове

Сватівський районний суд Луганської області у складі:

головуючого судді Реки А.С.

за участю секретаря судового засідання Вітер І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів,-

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Сватівського районного суду Луганської області з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В обґрунтування позову зазначила, що 16 липня 1997 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Сватівським відділом реєстрації актів громадянського стану Луганської області, актовий запис № 53. Рішенням Сватівського районного суду Луганської області від 29 липня 2019 року шлюб між сторонами було розірвано. Сторони мають двох дітей: сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Син повнолітній та проживає окремо, неповнолітня дочка проживає разом із позивачем та перебуває на її утриманні. Рішенням Сватівського районного суду Луганської області від 25 квітня 2017 року з відповідача стягнуто аліменти на користь позивача на утримання неповнолітньої дочки у розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 15 березня 2017 року до повноліття дитини. 13 червня 2017 року Сватівським РВДВС ГТУЮ у Луганській області було відкрито виконавче провадження ВП 54121452 за виконавчим листом Сватівського районного суду від 29.05.2017 року. Внаслідок невиконання відповідачем рішення суду за ним станом на 01.03.2020 року утворилася заборгованість по виплаті аліментів в сумі 27104,18 грн., що підтверджується доданим до заяви розрахунком. Позивач просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у сумі 27104,18 грн. за період з 01.04.2017 року по 01.03.2020 року та стягнути з відповідача судовий збір.

Ухвалою судді Сватівського районного суду Луганської області від 20 березня 2020 року було призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 12 серпня 2020 року було закрите підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату,час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, згідно якої на задоволенні позову він наполягає та не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 80).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про місце, день та час слухання справи був повідомлений належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України відповідно до вимог ч.11 ст. 128 ЦПК України, про причини неявки до суду не повідомив. Заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило, відзив на позовну заяву не подавав (а.с. 71-72, 77-78).

За згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280, 281 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні матеріали справи, надані докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони мають спільну дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 21 серпня 2003 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Сватівського районного управління юстиції Луганської області (а.с. 6).

Як вбачається з Акту про фактичне проживання (не проживання) особи на території Сватівської міської ради від 01 вересня 2020 року, виданого Сватівською міською радою Луганської області на ім`я ОСОБА_1 , вона дійсно проживає за адресою: АДРЕСА_3 разом із дочкою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 82).

Рішенням Сватівського районного суду Луганської області від 29 липня 2015 року було розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований 16 липня 1997 року Сватівським відділом реєстрації актів громадянського стану Луганської області, Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишено прізвище - ОСОБА_1 (а.с. 5).

Рішенням Сватівського районного суду Луганської області від 25 квітня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів задоволено та стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 15 березня 2017 року до повноліття дитини (а.с. 7).

Як вбачається з довідки - розрахунку від 27.02.2020 року, виданої Сватівським відділом виконавчої служби ГУ ТУЮ у Луганській області, за період з 01.03.2017 року по 01.03.2020 року у ОСОБА_2 утворилася заборгованість зі сплати аліментів розмірі 27104,18 грн. (а.с. 11).

Закон України «Про охорону дитинства» визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет. Основні засади державної політики у цій сфері ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини та з метою забезпечення прав дитини на такі умови життя, які будуть достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку дитини.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно з частиною другою статті 141 Сімейного кодексу України, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Можна зробити висновок, що обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку.

Зазначений висновок підтверджується і наявністю відповідальності за ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків, як передбачено у частині четвертій статті 155 Сімейного кодексу України.

Крім того, відповідно до статті 179 Сімейного кодексу України аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини. Той із батьків або інших законних представників дитини, на ім`я якого виплачуються аліменти, розпоряджається аліментами виключно за цільовим призначенням в інтересах дитини.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 Сімейного кодексу України).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді сплати неустойки.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 Сімейного кодексу України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Встановлення граничного розміру пені, яка може бути стягнута в разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, у розмірі, що не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, є обставиною, що пом`якшує відповідальність, а тому стаття 196 СК України, змінена Законом України від 17 травня 2017 року №2037-VIII, на підставі частини першої статті 58 Конституції України має зворотну дію в часі. (Аналогічного висновку дійшла колегія суддів Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 05 вересня 2018 року по справі №753/12684/16, провадження №61-18327св18).

Відповідно до ч.2 ст.196 Сімейного кодексу України, розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

При виплаті аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

Якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

Якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

До аналогічних висновків щодо порядку обчислення пені у разі виникнення заборгованості зі сплати аліментів дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц (провадження №14-616 цс 18).

Розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення суду у порядку, встановленому Сімейним кодексом.

Державний виконавець обчислює розмір заборгованості зі сплати аліментів, складає відповідний розрахунок та повідомляє про нього стягувачу і боржнику.

Відповідно до довідки-розрахунку від 27.02.2020 року, виданої Сватівським відділом державної виконавчої служби ГУ ТУЮ у Луганській області, заборгованість ОСОБА_3 по сплаті аліментів на користь ОСОБА_1 на утримання дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за період з 01 квітня 2017 року по 01 березня 2020 року становить 27104,18 гривень, яка утворилась через несплату відповідачем своєчасно та в повному обсязі аліментів на утримання дитини.

Позивачем було надано до суду розрахунок неустойки (пені) за період з 01 квітня 2017 року по 01 березня 2020 року, згідно якого розрахунок пені за 2017 рік становить: сума неустойки за березень 2017 року - 341,78 грн.; сума неустойки за квітень 2017 року - 471,23 грн.; сума неустойки за травень 2017 року - 330,52 грн.; сума неустойки за червень 2017 року - 330,52 грн., 0,00 грн.; сума неустойки за липень 2017 року - 0,00 грн., 39,69 грн.; 302,10 грн.; сума неустойки за серпень 2017 року - 248, 63 грн., 0,52 грн.; сума неустойки за вересень 2017 року - 604, 18 грн., 318,56 грн.; сума неустойки за жовтень 2017 року - 26,98 грн.; сума неустойки за листопад 2017 року - 604,18 грн., 216,07 грн.; сума неустойки за грудень 2017 року - 269,90 грн.

Розрахунок пені за 2018 рік становить: сума неустойки за січень 2018 року - 401,37 грн., 705,47 грн.; сума неустойки за лютий 2018 року - 779,23 грн.; сума неустойки за березень 2018 року - 67,05 грн., 1216,03 грн.; сума неустойки за квітень 2018 - 1,600 грн.; сума неустойки за травень 2018 року - 1,60 грн., 1368,59 грн.; сума неустойки за червень 2018 року - 1104,63 грн., 1531,61 грн.; сума неустойки за липень 2018 року - 1531,61 грн., 1954,40 грн.; сума неустойки за серпень 2018 року - 1730,00 грн., 2049, 78 грн.; сума неустойки за вересень 2018 року - 2541,09 грн., 2041,71 грн.; сума неустойки за жовтень 2018 року - 2648,46 грн., 2130,46 грн.; сума неустойки за листопад 2018 року - 453,55 грн.,1506,00 грн., 2820,00 грн.,42,98 грн.; сума неустойки за грудень 2018 року - 2721,36 грн., 2553,31 грн.

Розрахунок пені за 2019 рік становить: сума неустойки за січень 2019 року - 501,20 грн., 4590,00 грн., 504,32 грн.; сума неустойки за лютий 2019 року - 6631,69 грн.;сума неустойки за березень 2019 року - 6071,52 грн.;сума неустойки за квітень 2019 року - 5529,42 грн.;сума неустойки за травень 2019 року - 4969,25 грн.; сума неустойки за червень 2019 року -4427,15 грн.; сума неустойки за липень 2019 року -4780,76 грн.;сума неустойки за серпень 2019 року - 4088,22 грн.; сума неустойки за вересень 2019 року - 3418,02 грн.; сума неустойки за жовтень 2019 року - 2725,48 грн.; сума неустойки за листопад 2019 року - 2055,28 грн.; сума неустойки за грудень 2019 року - 1362,74 грн.

Розрахунок пені за 2020 рік становить: сума неустойки за січень 2020 року - 670,20 грн.; сума неустойки за лютий 2020 року - 22,34 грн.

Таким чином, заборгованість ОСОБА_3 за неустойкою (пенею) за несплату аліментів складає 61420,60 грн., але з урахуванням положень ч.1 ст. 196 СК України, згідно якої стягнення неустойки (пені) по сплаті аліментів не може перевищувати розміру 100 відсотків заборгованості по сплаті аліментів, позивач просить суд стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 27104,18 гривень.

Вказаний розрахунок відповідачем не оспорювався та власного розрахунку ним до суду не надано.

У відповідності до ч. 1 ст. 13 УПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

За приписами статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказів звільнення від обов`язку утримувати дитину, відсутності вини у прострочені сплати аліментів, наявності підстав для зменшення розміру пені відповідачем суду не надано. Таким чином, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню повному обсязі.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

ОСОБА_1 відповідно до пункту 3 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору. Таким чином, на відповідача покладаються судові витрати в дохід державного бюджету України у розмірі 840,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 81, 141, 223, 258-260, 263-265, 280-281, 354 ЦПК України, ст.ст. 180, 194, 196 СК України, суд,-

Ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 27104 (двадцять сім тисяч сто чотири) грн. 18 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (ідентифікаційний номер платника податків НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Копію заочного рішення надіслати сторонам.

Заочне рішення може бути переглянуте Сватівським районним судом Луганської області за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Луганського апеляційного суду безпосередньо або через Сватівський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Повний текст рішення складено 02 вересня 2020 року.

Суддя А.С. Река