Провадження №2/523/1737/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2020 р. м.Одеса,

Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючого судді - Дяченко В.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Мица А.С.

розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Суворовську районну адміністрацію Одеської міської ради, як орган опіки та піклування про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду із зазначеним позовом та просив визнати відповідачів таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме: житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування вимог посилався на те, що позивач є власником вищевказаного будинку. а відповідачі, не проживають за вказаною адресою з 2008 року, виїхали з будинку, забрали свої речі. В добровільному порядку відповідачі не знімаються з реєстраційного обліку, не платять за комунальні послуги, спірним житлом не цікавляться, не здійснюють утримання житла, а тому, як вважають позивач, вони втратили право користування житловим приміщенням. Наявність реєстрації відповідачів порушує права позивача щодо розпорядження та користування належним майном на свій розсуд. Після зменшення позовних вимог відповідно до заяви від 08.05.2020 року, позивачка просила її позов завольнити.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Відповідачі про розгляд справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомляли, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходили, відзив на позов не подавали.

Згідно з частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд ухвалює заочне рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України за відсутності учасників справи, про що не заперечував позивач.

Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Так встановлено, що ОСОБА_1 є власницею будинку, який розташований за адресою: за адресою: АДРЕСА_1

Згідно довідки (виписки з будинкової книги про склад сім`ї та прописку) № 331 від 10.06.2019 року на житловій площі в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані відповідачі.

Відповідачі з 2008 року не проживають у вищевказаному будинку, що підтверджуються актами обстеження будинку від 21.01.2018 року та 21.01.2019 року.

Відповідно до ч.1 ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Відповідно до ст. 72 ЖК України, визнання особи такою, що втратила користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Відповідно до статті 9 ЖК України, ніхто не може бути обмежений в праві користування житловим приміщенням не інакше як на підставі і в порядку, визначеному законом. Право громадянина на житло нерушиме та гарантовано статтею 47 Конституції України.

Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються статтею 391 ЦК України «Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння», якою визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч.1 ст.317 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частина 1 ст. 321 ЦК України, визначає, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з нормою ст.319 ЦК власник володіє,користується і розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з вимогами ч.2 ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі : судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

Таким чином, враховуючи доведеність з боку позивача того факту, що відповідачі по справі понад один рік не проживають на спірній житловій площі без поважних на те причин, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право користування спірним житлом.

На підставі ч. 1 ст.71, ст. 72 ЖК України, керуючись ст. ст.12, 13, 95, 263-265, 280-283, 354,355 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Суворовську районну адміністрацію Одеської міської ради, як орган опіки та піклування про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) такими, що втратили право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30-ти днів з дня складення повного рішення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30-ти днів з дня складення рішення.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складення рішення.

Повне судове рішення складено 25.08.2020 року.

Суддя