Ухвала

19 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 761/48422/18

провадження № 61-11349ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Крата В. І., розглянув касаційну скаргуГоловного управління Державної казначейської служби України

у м. Києві, подану Грицун Тетяною , на постанову Київського апеляційного суду

від 02 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в м. Києві, Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві, про відшкодування моральної шкоди завданої бездіяльністю слідчих,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Головного управління національної поліції в м. Києві (далі - ГУ Національної поліції у м. Києві), Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві (далі - ГУ Державної казначейської служби України) про відшкодування моральної шкоди завданої бездіяльністю слідчих.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 14 січня 2020 року

у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 02 червня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 14 січня 2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.

Стягнуто на користь ОСОБА_2 з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на відшкодування моральної шкоди 10 000 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У червні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ГУ Державної казначейської служби України у м. Києві у якій скаржник просив скасувати постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2020 року та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Ухвалою Верховного Суду від 23 липня 2020 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ГУ Державної казначейської служби України у м. Києві на постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2020 року

у справі № 761/48422/18 відмовлено.

У серпні 2020 року начальник ГУ Державної казначейської служби України

у м. Києві Грицун Т. повторно подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2020 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргу ОСОБА_3

на вказане рішення слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до вимог пункту 3 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє

у відкритті касаційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення касаційної скарги цієї особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

Ураховуючи наявність ухвали суду касаційної інстанції про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення, у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до частин першої та другої статей 44, 144 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У частинах 3, 4 статті 44 ЦПК України передбачено, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд

з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Види заходів процесуального примусу визначені частиною 1 статті 144 ЦПК України, а саме: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; привід; штраф.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі

від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві, подану Грицун Тетяною , на постанову Київського апеляційного суду від 02 червня 2020 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в м. Києві, Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України в м. Києві, про відшкодування моральної шкоди завданої бездіяльністю слідчих.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

І. О. Дундар

В. І. Крат