У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Добривечір А.О., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: комунальне підприємство «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі», Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київська міська рада, про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку, -

УСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вищезазначеним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 28.09.2016 р. відкрито провадження у справі.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 31.07.2017 року цивільну справу передано для розгляду судді Подільського районного суду м. Києва Супрун Г.Б.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 20.08.2018 року цивільну справу передано для розгляду судді Подільського районного суду м. Києва Гребенюку В.В.

В судові засідання, призначені 05.12.2019 р., 17.08.2020 р. позивач не з`явився, явку в судове засідання свого представника не забезпечив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать відмітки на рекомендованому поштовому повідомленні, про причини неявки суд не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`явився, явку свого представника не забезпечив.

З огляду на повторну неявку позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце судового засідання, неповідомлення про причини неявки, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПКУкраїни, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: комунальне підприємство «Київський міський центр земельного кадастру та приватизації землі», Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київська міська рада, про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку - залишити без розгляду;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (враховуючи положення п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України). У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Гребенюк