справа № 209/2527/18
№ провадження 2/208/179/20
16 липня 2020 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:
Головуючого, судді - Івченко Т.П.
За участю: секретаря судового засідання - Корнієнко К.Є.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості»,-
1.Позиція сторони позивача.
В жовтні 2018 року до провадження Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшов зазначений позов, за яким позивач - Кредитна спілка «СОЮЗ-ДНІПРО» просить стягнути солідарно з відповідачів - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 суму заборгованості за кредитним договором № 2137/16 Б/П від 31 серпня 2016 року в розмірі - 19 770 (дев`ятнадцять тисяч сімсот сімдесят ) гривень 24 копійок, з яких:
- 6 500 (шість тисяч п`ятсот) гривень 29 копійок - залишок по кредиту;
-13 269 (тринадцять тисяч двісті шістдесят дев`ять) гривень 95 копійок - проценти, нараховані за користування кредитом з урахуванням прострочення платежів, та судові витрати по справі за оплату судового збору у розмірі - 1762 (Одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.
2. Позиція відповідача.
Відповідачі, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не скористались своїм правом та не подали в строк, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття позовного провадження, відзив на позов, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, та докази в підтвердження обставин, на яких ґрунтується заперечення, а також не подав зустрічний позов.
3. Процесуальні питання пов`язанні з розглядом справи.
10.08.2018 року позивач Кредитна спілка «СОЮЗ-ДНІПРО» звернувся до Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.
29.08. 2018 року Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області справу направлено за підсудністю до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.
02.10.2018 року ухвалою Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області відкрито справу в порядку спрощеного позовного провадження.
Представник позивача Кредитної спілки «СОЮЗ-ДНІПРО» подав заяву про розгляд справи без участі, не заперечував, щодо винесення заочного рішення.
Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 будучи належним чином сповіщеними про дату, час та місце судового розгляду, до судового засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили, відзиву на позовні вимоги не подали, судові повістки - виклики направлені відповідачам на адресу їх реєстрації.
В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.
4. Фактичні обставини встановлені судом.
Судом встановлено, що 31 серпня 2016 р. між Кредитною спілкою «СОЮЗ-ДШПРО», як Кредитором, та ОСОБА_1 , як Позичальником, був укладений Кредитний договір № 2137/16 (а.с. 4-5).
ОСОБА_1 отримала кошти, що підтверджено видатковим касовим ордером № 2195 від 31 серпня 2016 року на суму 8946,00 грн. (а.с. 9).
Договір поруки № 2137/16 від 31 серпня 2016 р. укладений між Позивачем (Кредитором за Договором поруки), Відповідачем-1 (Позичальником за Договором поруки) та Відповідачем-2 (Поручителем за Договором поруки). Відповідно до умов Договору поруки Відповідач-2 ОСОБА_2 прийняла на себе зобов`язання перед Позивачем відповідати у повному обсязі по зобов`язанням Відповідача-1, визначених Кредитним договором.
Оскільки Відповідач -2 згідно з Договором поруки № 2137/16 від 31 серпня 2016 р. є солідарним боржником, то вимоги Позивача до ОСОБА_2 є цілком законні та не суперечать чинному законодавству України
Відповідно до розрахунку заборгованості відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 повинна солідарно повернути - розмірі 19 770 (дев`ятнадцять тисяч сімсот сімдесят ) гривень 24 копійок, з яких:
- 6 500 (шість тисяч п`ятсот) гривень 29 копійок - залишок по кредиту;
-13 269 (тринадцять тисяч двісті шістдесят дев`ять) гривень 95 копійок - проценти, нараховані за користування кредитом з урахуванням прострочення платежів (а.с. 3).
Відповідно до копії вимоги про погашення заборгованості за кредитом Кредитна спілка «Союз - Дніпро» направляла 15 червня 2017 року ОСОБА_2 на адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 11).
Відповідно до копії вимоги про погашення заборгованості за кредитом Кредитна спілка «Союз - Дніпро» направляла 11 квітня 2018 року ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2 (а.с. 12).
5. Правові норми законодавства застосовані судом.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Ст. 4 ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
У відповідності до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України ). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник який прострочив виконання зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів на встановлений договором або законом.
Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк ... зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 ЦК України.
6. Висновки та мотиви прийнятого рішення.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України ). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
Відповідно до ч. 1ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник який прострочив виконання зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів на встановлений договором або законом.
Відповідно дост.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно ч. 2ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то вразі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно дост.1048 ЦК України.
Відповідачі не надали суду заперечень на позов та будь-яких доказів на їх підтвердження. Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 порушили зобов`язання за кредитним договором та заборгованість за кредитом складає 19 770 (дев`ятнадцять тисяч сімсот сімдесят ) гривень 24 копійок, з яких: 6 500 (шість тисяч п`ятсот) гривень 29 копійок - залишок по кредиту; 13 269 (тринадцять тисяч двісті шістдесят дев`ять) гривень 95 копійок - проценти, нараховані за користування кредитом з урахуванням прострочення платежів. Оскільки позивачем Кредитною спілкою «СОЮЗ-ДНІПРО» надано достатні та належні докази на підтвердження істотного порушення відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 умов кредитного договору та існування заборгованості, зазначеної в позовній заяві, а також враховуючи позицію відповідача, який не оспорював ні суму позову, ні підстав, з яких позов заявлений, суд задовольняє заявлений позов у повному обсязі.
7. Розподіл судових витрат між сторонами.
Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 141ЦПК України, суд стягує з відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Кредитної спілки «СОЮЗ-ДНІПРО» судові витрати по справі, пов`язані зі сплатою судового збору при подачі ним позову до суду в сумі по 881 (вісімсот вісімдесят одна) гривня 00 копійок з кожної.
Керуючись вимогами ст.ст. 10, 76, 141, 259, 260, 263-265 ЦПК України, суд -
Позов Кредитної спілки «Союз-Дніпро» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 «про стягнення заборгованості» - задовольнити повністю.
- 6 500 (шість тисяч п`ятсот) гривень 29 копійок - залишок по кредиту;
- 13 269 (тринадцять тисяч двісті шістдесят дев`ять) гривень 95 копійок - проценти, нараховані за користування кредитом з урахуванням прострочення платежів.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).".
Відповідно до внесених змін до Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 2004, N 40-41, 42, ст. 492):, а саме в Розділ VI "Прикінцеві положення":
"3. Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу продовжуються на строк дії такого карантину.
Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)."
- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_2 ;
- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 .
Суддя Івченко Т. П.