Справа № 710/122/20
Провадження № 2/710/152/20
УХВАЛА

27.08.2020 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судового засідання - Харченко Л.М.,

розглянувши у підготовчому провадженні у відкритому судовому засіданні по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя,

ВСТАНОВИВ:

04.02.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, в якому позивач просить визнати за ним право власності на Ѕ частину житлового будинка з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з об`єктів нерухомого майна: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера - а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера - Г); огорожі (№1); колодязя (літера - К), загальною вартістю 160325 (сто шістдесят тисяч триста двадцять п`ять) гривень.

Свій позов позивач мотивує тим, що він та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі в період із 09.09.1973 по 14.07.2004. Під час спільного проживання у шлюбі, а саме 27.04.1999 ним та ОСОБА_4 спільно був придбаний на підставі Біржевої угоди (договору) купівлі-продажу зареєстрованої 27.04.1999 Смілянською біржею філією ТБ «Київська біржа нерухомості Джі-Ай-Пі» житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований по АДРЕСА_1 , який за даними Шполянського виробничого відділку КП «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» складається з наступних об`єктів нерухомості: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера -а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера -Г); огорожі (МІ); колодязя (літера - А) (надалі - житловий будинок). В свою чергу, оскільки Покупцем за Договором купівлі-продажу виступав ОСОБА_4 , то відповідно саме за ним був зареєстрований житловий будинок на праві власності. Вартість житлового будинку з надвірними будівлями станом на 30.01.2020 № 0048/он-20 становить 160 325 грн. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після розлучення позивача з ОСОБА_4 , яке відбулося 14.07.2004, ОСОБА_4 одружився із ОСОБА_2 , з якою перебував у шлюбі та проживав у житловому будинку до дня своєї смерті. 08.11.2019 позивач звернувся до приватного нотаріуса Шполянського районного нотаріального округу Курінного А.В., яким була відкрита (заведена) спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , із заявою про видачу на ім`я позивача свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя (надалі-заява). В цей же день 08.11.2019 нотаріус у відповідь на заяву видав лист, в якому повідомив про те, що після смерті ОСОБА_4 на підставі поданих заяв від його спадкоємців: дружини ОСОБА_2 та сина ОСОБА_3 про прийняття спадщини, нотаріусом заведена спадкова справа за № 41/2015 від 10.08.2015, втім оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок він не може видати в порядку визначеному ч. 1 ст.71 ЗУ «Про нотаріат», свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя - житловому будинку. У грудні 2019 року позивач звернувся до відповідача: ОСОБА_2 , яка проживала разом із спадкодавцем до дня смерті та відповідно отримала всі особисті речі померлого в тому числі і належні йому документи, з проханням надати нотаріусу Договір купівлі-продажу та технічний паспорт на житловий будинок, однак відповідач повідомив, що у нього відсутні такі документи, тому позивач вимушений звернутися до суду з цим позовом, оскільки іншого порядку визнання права власності на частку у житловому будинку, який є спільним майном подружжя: ОСОБА_4 та ОСОБА_1 окрім, як в судовому порядку у позивача немає.

Відповідач ОСОБА_2 надала до суду відзив, в якому вказала, що 17.08.2004 ОСОБА_2 та ОСОБА_4 уклали шлюб. До моменту укладення шлюбу з 1998 відповідач з ОСОБА_4 проживали в цивільному шлюбі, як чоловік та дружина, вели спільне господарство. На той період ОСОБА_4 знаходився у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_1 , але з нею не проживав, спільного господарства не вів, сім`ї не існувало, а їхній шлюб носив формальний характер. 14.07.2004 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 був розірваний, а через місяць, 17.08.2004 позивач з ОСОБА_4 зареєстрували шлюб. 27.04.1999 ОСОБА_4 придбав за договором купівлі-продажу, який оформлений товарною біржею «Київська біржа нерухомості Джі-ай-Пі» дочірним підприємством - філією «Смілянська біржа Джі-ай-пі» у ОСОБА_5 жилий будинок АДРЕСА_2 . Виходячи з тексту договору купівлі-продажу, позивач ОСОБА_1 не давала згоди ОСОБА_4 на придбання вказаного жилого будинку, що є порушенням ст. 23 КпШС УРСР, яка передбачала укладення подружжям угод щодо спільного майна. Вказаний будинок був придбаний за спільні кошти відповідача та померлого ОСОБА_4 , оскільки на той період вони спільно проживали у цивільному шлюбі. Позивач ОСОБА_1 за життя ОСОБА_4 пред`являла в усній формі права на вказаний спірний жилий будинок, але не звернулася до суду з позовом про поділ спільного майна подружжя після розірвання шлюбу, фактично перешкодою у можливості проживати їй у спірному будинку створив їй позивач, оскільки в ньому проживав разом з ОСОБА_4 , тому саме з 27.04.1999 в ОСОБА_1 виникло право захисту на виділ частки у спірному будинку, шляхом оскарження в судовому порядку договору купівлі - продажу жилого будинку. Тому відповідач просив застосувати строк позовної давності до спірних відносин.

17.03.2020 відповідач ОСОБА_3 подав до суду зустрічний позов, в якому просив об`єднати зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя у справі № 710/122/20, яка перебуває на стадії підготовчого провадженні Шполянського районного суду Черкаської області. Визнати за ОСОБА_3 право власності на спадкове майно ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис про смерть № 156, а саме визнати право власності на 1/4 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з об`єктів нерухомого майна: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера - а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера - Г); огорожі (№1); колодязя (літера - К), загальною вартістю 160325 (сто шістдесят тисяч триста двадцять п`ять) гривень.

Свій позов позивач за зустрічним позовом мотивував тим, що позовні вимоги ОСОБА_1 визнає в повному обсязі. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 . ОСОБА_4 був батьком ОСОБА_3 . Так, за заявою ОСОБА_3 на прийняття спадщини приватним нотаріусом Шполянського районного нотаріального округу Курінним Анатолієм Васильовичем (надалі-нотаріус) 10.08.2015 було відкрито спадкову справу за № 41/2015 після смерті ОСОБА_4 . Окрім ОСОБА_3 з заявою на прийняття спадщини також звернулася дружина спадкодавця ОСОБА_2 . Ще 27.09.2018 ОСОБА_3 звернувся до нотаріуса із заявою про видачу на моє ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, однак той відмовив у вчиненні такої нотаріальної дії, посилаючись на ненадання в нотаріальну контору оригіналів документів щодо належності нерухомого майна спадкодавцеві, зокрема правовстановлюючого документа на житловий будинок. Водночас слід зазначити про те, що ОСОБА_3 неодноразово звертався до ОСОБА_2 , яка проживала разом із спадкодавцем до дня смерті та відповідно отримала всі особисті речі померлого в тому числі і належні йому документи, з проханням надати нотаріусу Договір купівлі-продажу та технічний паспорт на житловий будинок, однак відповідач повсякчас вказує, що у неї відсутні такі документи, тому ОСОБА_3 вимушений звернутися до суду з цим позовом, оскільки в зв`язку із втратою правовстановлюючого документа на житловий будинок, іншого порядку визнання права власності на це спадкове майно ОСОБА_4 окрім, як в судовому порядку немає. Разом з цим ОСОБА_3 звертає увагу суду на те, що житловий будинок був придбаний ОСОБА_4 в період шлюбу з ОСОБА_1 .

В зустрічному позові відповідач ОСОБА_3 просив об`єднати зустрічний позов з первісним.

У судове засідання позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, надала заяву про розгляд справи у її відсутність та вказала, що позов підтримує.

Відповідач за первісним та зустрічним позовами ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з введеним карантином на території України.

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, 05.05.2020 подав заяву про розгляд клопотання про об`єднання зустрічного позову з первісним у його відсутність.

Розгляд справи неодноразово призначався, зокрема на 06.05.2020, 10.06.2020, 07.07.2020, 27.08.2020, та був відкладений за заявами відповідача ОСОБА_2 від 05.05.2020, 09.06.2020, 06.07.2020, 26.08.2020 оскільки на території України запроваджено карантин в зв`язку з коронавірусом.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами) установлено з 12.03.2020 на всій території України карантин.

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" з 01.06.2020 на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією запроваджено послаблення протиепідемічних заходів.

В аспекті викладеного, суд зазначає, що явка представників сторін в судові засідання жодного разу обов`язковою не визнавалась, а саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів. З урахуванням введення на території України карантинних заходів відповідно до постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" розгляд справи за клопотаннями відповідача судом відкладався, а відтак останній мав достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків. Поруч з цим, суд констатує, що відкладення розгляду справи є правом суду, яке реалізується в залежності від обставин неможливості вирішення спору. Неявка учасника справи, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, не відноситься до обставин, що унеможливлюють розгляд справи.

Разом з тим, Черкаська область станом на даний час віднесено до зеленого рівня епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (зеленої карантинної зони) відповідно рішення від 13.08.2020 Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» .

Водночас, згідно з частиною 4 статті 212 ЦПК України (із змінами і доповненнями, внесеними згідно із Законом України від 30.03.2020р. № 540-ІХ) Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України. Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав, у тому числі внаслідок наявності технічної можливості дистанційної участі представників в судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Суд вважає, що чергове відкладення розгляду справи порушує положення ЦПК України (ст.371) та п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного стоку.

Враховуючи, що адаптований карантин, який встановлений в Україні не є перешкодою для прибуття в суд, крім того суд враховує, що відповідач ОСОБА_2 щоразу особисто подавала заяви про відкладення розгляду справи через канцелярію суду в приміщенні суду, однак в судове засідання не з`являлась, а також предмет спору, складність справи, а також необхідність дотримання розумних строків розгляду справи суд вважає за необхідне проводити розгляд справи без участі відповідача ОСОБА_2 .

Зважаючи на те, що всі учасники справи належним чином були повідомлені про дату, час і місце проведення підготовчого засідання у даній справі, а явка представників сторін обов`язковою не визнавалась, розгляд цієї справи за клопотаннями відповідача уже відкладався, тому учасники справи мали достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав, зокрема, і на подання будь-яких пояснень чи інших заяв по суті справи, а також з огляду на необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність перешкод для закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Згідно з ч. 7 ст. 188 ЦПК України про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Оскільки позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя та позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно стосуються одних і тих же учасників справи, а також одного і того ж спірного майна, а саме: житлового будинка з надвірними будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та складається з об`єктів нерухомого майна: житлового будинку (літера - А) загальною площею 58,3 кв.м, житловою площею - 37,1 кв.м.; сіней (літера -а); сіней (літера - а1); сіней (літера - а2); сараю (літера - Б); погріба (літера - В); вбиральні (літера - Г); огорожі (№1); колодязя (літера - К), загальною вартістю 160325 (сто шістдесят тисяч триста двадцять п`ять) гривень, суд вважає за доцільне об`єднати їх в одне провадження, присвоївши позовам один єдиний унікальний номер - 710/122/20, номер провадження - 2/710/152/20.

Позивачем було подане клопотання про виклик свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (а.с.104).

Клопотання про виклик свідків відповідає вимогам ст. 91 ЦПК України, тому зметою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи суд вважає за необхідне задовольнити клопотання позивача та клопотання відповідача про виклик свідків в судове засідання.

Судом вжито заходів для проведення підготовчих дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду по суті.

Враховуючи викладене та відсутність відомостей про досудове врегулювання вказаного спору, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 188, 197, 198, 200, 223, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Об`єднати в одне провадження позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно.

Присвоїти позовам один єдиний унікальний номер - 710/122/20, номер провадження - 2/710/152/20.

Копію ухвали направити до канцелярії Шполянського районного суду Черкаської області для відому.

Закрити підготовче провадження та призначити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання права власності на частку у спільному майні подружжя та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майнодо судового розгляду по суті.

Судове засідання у даній цивільній справі провести о 13 год. 30 хв. на 12.10 .2020 у залі судових засідань Шполянського районного суду Черкаської області.

Клопотання позивача про виклик свідків задовольнити.

Викликати в судове засідання свідків Викликати свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Звернути увагу учасників справи на можливість проведення судових засідань в режимі відео конференції у тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відповідно до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду.

Повідомити учасників по справі, що інформацію щодо справи, що розглядається вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет на сторінці «http://sh.ck.court.gov.ua».

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Побережна