печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" серпня 2020 р. Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Вовк С. В.,

при секретарі - Брачуні О. О.,

вирішуючи у судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його пред`явлення,

ВСТАНОВИВ:

26 серпня 2020 року до суду надійшла вказана заява, у якій заявник просила вжити заходи забезпечення позову до його пред`явлення шляхом накладення арешту та заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії з нерухомим майном; заборони будь-яким суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії (у тому числі реєстраційні дії та дії в межах виконавчого провадження), у тому числі дії, спрямовані на зміну власника, або дії, які можуть призвести до поділу, виділу часток, зміни опису, технічних характеристик, в тому числі - площі, щодо нерухомого майна; заборони будь-яким суб`єктам проводити реєстрацію місця проживання у квартирі; заборони проведення дій щодо виселення ОСОБА_1 з квартири.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 , найближчим часом буде подано позов до приватного виконавця Лановенко Людмили Олегівни, державного підприємства «СЕТАМ», Державної іпотечної установи, ОСОБА_2 про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва про державну реєстрацію, застосування реституції.

09 серпня 2020 року на веб-сайті державного підприємства «СЕТАМ» ОСОБА_1 дізналася про проведені електронні торги з реалізації її нерухомого майна, а саме двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , номер лоту 429591), дата проведення аукціону - 03 серпня 2020 року 09 год. 00 хв. Зазначена квартира належить їй на праві приватної власності відповідно до договору купівлі-продажу. В той же час, відповідно до листа державного підприємства «СЕТАМ» від 21.07.2020 № 571/К-1514-20/11, ОСОБА_1 повідомлено, що торги за лотом 429591 зупинено 16.07.2020 на підставі Ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.02.2020 року по справі М 640/3836/20 про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Про торги, що відбулися 03.08.2020 ОСОБА_1 не повідомлено жодним чином. Зі звітом про оцінку нерухомого майна на підставі якого проведені прилюдні торги та вивчена вартість нерухомості ОСОБА_1 також не ознайомлено.

За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна право власності на спірну квартиру зареєстровано 07.08.2020 за ОСОБА_2 .

На переконання заявника, вищевказані обставини вказують на очевидність ознак протиправності рішень та дій відповідача щодо оцінки мого нерухомого майна та передачі його на реалізацію та порушення прав, свобод та інтересів ОСОБА_1 .

У відповідності до положень частини першої статті 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Згідно з приписами частини другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, відповідно до роз`яснень у п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову».

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача. Саме по собі накладення арешту на об`єкт нерухомого майна без наміру власника його відчужити та заборона їх відчуження жодним чином не впливає на правовий статус цих прав і на права і законні його інтереси.

Предметом майбутнього позову є визнання недійсним із застосуванням наслідків недійсності прилюдних торгів, свідоцтва про державну реєстрацію, скасування протоколу проведення електронних торгів.

Суд знаходить доведеним той факт, що проведення прилюдних торгів з реалізації майна за умови наявності судової заборони на таку дії свідчать про існування реального ризику подальшого відчуження об`єкту нерухомості новим власником.

Судом враховано, що заходи забезпечення позову, які заявник просить вжити, є співмірними із заявленими позовними вимогами, а їх невжиття у вигляді арешту майна може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист і поновлення порушених прав і інтересів позивача, оскільки подальше відчуження такого майна призведе до того, що гіпотетичне рішення суду про задоволення вимог позову про визнання прилюдних торгів недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва про державну реєстрацію не створить для сторони позивача реальних наслідків у формі реституції.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, суд приходить до висновку про часткове задоволення заяви шляхом накладення арешту на спірну квартиру із забороною на вчинення реєстраційних дій, що буде достатньо ефективним запобіжником від негативних дій по ускладненню виконання гіпотетичного рішення суду про задоволення вимог позову.

Вимоги заяви про заборону вчиняти будь-які реєстраційні дії з нерухомим майном; заборону будь-яким суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії (у тому числі реєстраційні дії та дії в межах виконавчого провадження), у тому числі дії, спрямовані на зміну власника, або дії, які можуть призвести до поділу, виділу часток, зміни опису, технічних характеристик, в тому числі - площі, щодо нерухомого майна; заборону будь-яким суб`єктам проводити реєстрацію місця проживання у квартирі; заборону проведення дій щодо виселення ОСОБА_1 з квартири є неспівмірними із потенційними позовними вимоги, а відтак не підлягають задоволенню.

За змістом частин першої - другої, пункту 1 частини четвертої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів.

Враховуючи те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не передбачає збитків відповідачів, а спрямований виключно на збереження існуючого правового становища майна, а також відсутність обставин визначених частиною третьою статті 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову до його пред`явлення - задовольнити частково.

Накласти арешт та заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії з нерухомим майном: двокімнатною квартирою АДРЕСА_1 .

В задоволенні іншої частини вимог заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

У разі подання апеляційної скарги на ухвали суду щодо забезпечення позову до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги, їх подання не перешкоджає продовженню розгляду справи цим судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Суддя С. В. Вовк