Провадження №: 2/755/4802/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"10" серпня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_1 ), третя особа - Сьома київська державна нотаріальна контора (м.Київ, вул.А.Ахматової, 7/15), про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Сьома київська державна нотаріальна контора, про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Згідно заявлених вимог, позивач просить суд:

-визнати майно, а саме квартиру

АДРЕСА_1 , за яку паєнакопичення в розмірі 6 513 карбованців були повністю сплачені 01 жовтня 1972 року та яка зареєстрована в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна на об`єкти нерухомого майна на праві приватної власності за ОСОБА_2 , записано у реєстрову книгу №д 133-15 за реєстровим №639/30111 від 04 серпня 2006 року, спільною сумісною власністю померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 як спадкоємиці першої черги.

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що 30 квітня 1955 року укладено шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . 26 грудня 1964 року батько позивача - відповідач ОСОБА_2 став членом ЖБК «Комунар». На підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради депутатів трудящих від 19 лютого 1965 року ОСОБА_2 було видано ордер №А 08817 на сім`ю з 4-х осіб, а саме на позивача, відповідача, матір позивача - ОСОБА_3 та бабусю позивача - ОСОБА_4 , на право заселення квартири АДРЕСА_1 . 01 жовтня 1972 року повністю виплачено паєнакопичення за вищевказану квартиру в розмірі

6 513 карбованців. 20 липня 2006 року відповідачу було видано свідоцтво про право власності на квартиру. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складалась з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 . Позивач та відповідач фактично прийняли спадщину, оскільки постійно проживали в спірній квартирі. Звернувшись в червні 2020 року до Сьомої київської державної нотаріальної контори з метою оформлення необхідних документів для прийняття та оформлення частини спадщини, позивач отримав відмову у видачі свідоцтва на право на спадщину на частину квартири у зв`язку з ненаданням до нотаріальної контори оригіналу правовстановлюючого документу. Оскільки правовстановлюючі документи на спірну квартиру знаходяться у ОСОБА_2 , позивач позбавлений можливості оформити спадщину

на ј частину квартири, виникла необхідність звернутися до суду з позовом.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатки долучені до неї, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про не можливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ у спорах щодо спадкування.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

Відповідно до ч. З ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як убачається зі змісту позовної заяви спірна квартира АДРЕСА_1 є кооперативною та знаходиться в ЖБК «Комунар».

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ЖБК «Комунар».

Також до позовної заяви долучено клопотання про витребування доказів, а саме з Сьомої київської державної нотаріальної контори копії спадкової справи №265/2020, відкритої після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. З ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. З ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості які містяться в спадковій справі мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 53, 76-81, 84, 128, 175, 177, 187, 189-191, 193, 259-261, 274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Сьома київська державна нотаріальна контора, про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

Залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Житлово-будівельний кооператив «Комунар» (місцезнаходження: м.Київ,

вул. Ентузіастів, буд. 45/1).

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 27 жовтня 2020 року на 09 годину 30 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - до закінчення підготовчого провадження. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі направити третій особі Житлово-будівельному кооперативу «Комунар» копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання.

Витребувати з Сьомої київської державної нотаріальної контори (02068, м.Київ, вул.А.Ахматової, 7/15) завірену належним чином копію спадкової справи №265/2020 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі Сьомій київській державній нотаріальній конторі направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: