Житомирський апеляційний суд
Справа №280/484/17 Головуючий у 1-й інст. Янчук В. В.
Категорія 71 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б.

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.

за участю секретаря Пеклін Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №280/484/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Коростишівського районного нотаріального округу Житомирської області Чевкота Олена Анатоліївна, про визнання заповіту недійсним, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2019 року, постановлену під головуванням судді Янчук В.В.,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просив визнати недійсним заповіт, підписаний його батьком та посвідчений приватним нотаріусом Коростишівського районного нотаріального округу Житомирської області Чевкотою О.А. 29 листопада 2016 року за №1149.

В обґрунтування вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить Ѕ частина квартири АДРЕСА_1 . Позивач вказує, що він є власником іншої частини вказаної квартири. Батько фактично проживав разом зі своїм братом за іншою адресою, зловживав алкогольними напоями, в наслідок чого загострились його хронічні хвороби. За два дні до смерті він склав заповіт, відповідно до якого все належне йому майно заповідав ОСОБА_2 .

Позивач зазначає, що на момент посвідчення заповіту спадкодавець не розумів значення своїх дій та не міг керувати ними, що, в свою чергу, є підставою для визнання його недійсним.

14 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про призначення у справі посмертної комплексної психолого-психіатричної і почеркознавчої експертизи.

На вирішення експертів позивач просив поставити наступні питання:

- з урахуванням індивідуально - психологічних властивостей ОСОБА_3 , його способу життя ( систематичне зловживання алкогольними напоями і алкогольна залежність), поставленого йому діагнозу, чи здатний був ОСОБА_3 розуміти значення своїх дій і керувати ними на момент складання заповіту?

- встановити ступінь розуміння ОСОБА_3 з урахуванням його індивідуально-психологічних властивостей, способу життя, ( систематичне зловживання алкогольними напоями), поставленого йому діагнозу, фактичного змісту оскаржуваного заповіту та наслідків його підписання, а також здатність приймати достатньо обгрунтовані рішення в момент підписання оспорюваного заповіту?

- чи перебував ОСОБА_3 , який виконував рукописний текст на заповіті від 29 листопада 2016 року, у незвичайному стані?

Крім того, представником ОСОБА_1 , - ОСОБА_4 , також подане клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи психічного стану свідка ОСОБА_5 .

Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2019 року клопотання ОСОБА_1 задоволено частково. Призначено у справі посмертну комплексну психолого-психіатричну експертизу.

На вирішення експертів поставлені наступні питання:

1) Чи міг під час складання заповіту 29 листопада 2016 року, ОСОБА_3 в силу свого стану здоров`я та віку розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними?

2) Чи страждав ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .:

- психічними захворюваннями ( якщо так, то якими)?

- психічними розладами, які б істотно впливали на його здатність усвідомлювати значення своїх дій на момент складання заповіту 29 листопада 2016?

В частині клопотання щодо призначення комплексної (в тому числі почекознавчої) експертизи відмовлено.

В задоволенні клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи психічного стану свідка ОСОБА_5 відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що суд необгрунтовано змінив питання, запропоновані ним для проведення психолого-психіатричної експертизи, зокрема, питання щодо визначення способу життя спадкодавця та встановлення його психологічного стану.

Крім того, вважає, що суд безпідставно відмовив у задоволенні клопотання в частині призначення почеркознавчої експертизи. Пояснює, що ОСОБА_3 на момент підписання заповіту був у хворобливому стані та перебував під дією лікарських засобів, а тому питання про вплив цих факторів на почерк спадкодавця має значення. Встановлення вказаної обставини може бути підставою визнання заповіту недійсним.

Також позивач не погоджується з відмовою у задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи щодо свідка ОСОБА_5 , оскільки останній був присутній при складанні та посвідченні заповіту.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 зазначив, що суд обгрунтовано виключив зі змісту питань категоричне твердження позивача про те, що за життя його батько зловживав алкогольними напоями та страждав на алкогольну залежність, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження даних обставин. Діагностика алкогольної залежності здійснюється лікарем-наркологом, а не позивачем, й вказівка про це в ухвалі про призначення судової експертизи була б безпідставною.

Оскільки позивачем не оспорюється факт підписання вказаного заповіту його батьком, тому суд обгрунтовано відмовив у призначенні почеркознавчої експертизи.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали апеляційну скаргу.

На думку представника ОСОБА_2 , апеляційна скарга є безпідставною.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з правилами ч. ч.4,5 даної норми питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно з ч.1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Зміст позовної заяви свідчить про те, що, на думку позивача, його батько під час складання та посвідчення заповіту не усвідомлював значення своїх дій та не міг керувати ними. Такий стан спадкодавця, як він вважає, зумовлений тим, що за життя він зловживав алкогольними напоями та страждав на алкогольну залежність.

З метою визначення психічного стану ОСОБА_3 судом призначено психолого-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. При цьому, суд обгрунтовано виключив зі змісту питань, які поставлені на вирішення експертизи, словосполучення « систематичне зловживання алкогольними напоями» та « алкогольна залежність», адже експертиза є засобом дослідження фактичної інформації з метою отримання доказів. Висновок експерта як доказ формується в результаті проведеного експертного дослідження окремих фактичних обставин. Для забезпечення проведення даної експертизи судом в порядку, передбаченому цивільним процесуальним законодавством, зібрана вся можлива інформація щодо стану здоров`я спадкодавця й способу його життя, зокрема, витребувана медична картка останнього, допитані свідки. В розпорядження експертам надані матеріали цивільної справи та медична картка ОСОБА_3 , на підставі яких експерти, за умови достатності такої інформації, матимуть можливість надати відповіді на поставлені питання.

Ухвала суду першої інстанції містить обгрунтування необхідності зміни питань, запропонованих позивачем.

Таким чином, доводи апеляційної скарги є безпідставними та не спростовують висновків суду.

В частині відмови у призначенні почеркознавчої експертизи та судово-психіатричної експертизи психічного стану свідка ухвала не підлягає оскарженню, відтак не може бути предметом апеляційного розгляду.

Керуючись ст.ст. 259,268,367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 листопада 2019 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча Судді: