Справа № 361/8787/15-ц
Провадження № 2/361/15/20
У Х В А Л А

27 серпня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Мельниченко Я.І., з участю представника позивача Решетніка Ю.І., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши в підготовчому засіданні в місті Бровари цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства УкрСиббанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

Про рух справи та вчинені процесуальні дії:

Провадження у справі відкрито 11.01.2016р.

Ухвалою від 15.03.2016р. позов було залишено без розгляду за клопотанням відповідача з підстав п.2 ч.1 ст.207 ЦПК України в чинній на той час редакції (підписання і подання позовної заяви особою, що не мала повноважень).

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 16.05.2016р. ухвалу про залишення позову без розгляду скасовано, справу повернуто на новий розгляд до суду першої інстанції. Даною ухвалою встановлено наявність у підписанта позову відповідних повноважень і відсутність підстав для залишення позову без розгляду, зазначених в п.2 ч1 ст.207 ЦПКУ.

Ухвалою від 2.06.2016р. судом першої інстанції прийнято справу до провадження.

Ухвалою від 14.07.2016р. задоволено клопотання відповідача, зупинено провадження у справі до розгляду іншої цивільної справи за її позовом до ПАТ «УкрСиббанк» про захист прав споживача, визнання договору кредиту і договору іпотеки недійсними.

17.11.2017р. у вказаній справі ухвалено рішення. Постановою апеляційного суду від 31.10.2019р. рішення залишено без змін.

Ухвалою від 10.12.2019р. поновлено провадження у справі у зв`язку з набранням законної сили рішення суду і тій справі, до розгляду якої провадження було зупинено. У зв`язку зі зміною цивільного процесуального законодавства справу призначено в підготовче засідання на 31.01.2020р.

31.01.2020р. відбулось підготовче засідання, сторонам встановлено кінцевий строк подання наявних у них заяв по суті справи і з процесуальних питань 15 днів для відповідача і 10 днів для позивача. Підготовче засідання відкладено на 18.03.2020р.

13.02.2020р. позивач подав клопотання про долучення доказів. Суд докази прийняв.

18.02.2020р. відповідач подав відзив і разом з відзивом зустрічний позов.

Підготовче засідання 18.03.2020р. не відбулось, відповідачем подано клопотання про відкладення у зв`язку з карантином.

Підготовче засідання відкладено на 21.05.2020р.;

повторно відкладено на 25.06.2020р.;

повторно відкладено на 28.08.2020р. Підстави: клопотання про відкладення через карантин.

28.08.2020р. відповідач подав заперечення проти клопотання позивача про долучення доказів;

28.08.2020р.відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Розгляд клопотань сторін, що стосуються руху справи:

Щодо заяви відповідача про залишення позову без розгляду:

Відповідач просить залишити позов без розгляду з підстав, вказаних у п.2 ч.1 ст.257 ЦПКУ (підписання і подання позовної заяви особою, що не мала повноважень).

Позивач проти даної заяви заперечував, пославшись на те, що в справі є документи на підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву, крім того, відповідач вже подавав аналогічне клопотання і дане питання вже досліджувалось в ухвалі суду від 15.03.2016р. та в ухвалі апеляційного суду від 16.05.2016р. Крім того, довіреність, видана керівником на ім.,я особи, що підписала і подала позов, не була оспорена, не була скасована, була і є чинною, не визнавались недійсною.

Вислухавши доводи сторін , а також наведені обставини та факти, викладені в запереченнях позивача, які підтверджені наявними у справі документами, суд не вбачає наявності підстав для залишення позову без розгляду , передбачених у п.2 ч.1 ст.257 ЦПК. При цьому суд враховує, що даним обставинам вже надано судом оцінку, і документи, наявні у справі на підтвердження повноважень підписанта позовної заяви судом вже досліджувались і були визнані належними і достатніми для підтвердження повноважень.

Дане клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про прийняття зустрічного позову:

Зустрічний позов подано до суду 18.02.2020р., тобто після поновлення провадження у справі.

Таким позовом є позов ОСОБА_1 до ПАТ «УкрСиббанк» про захист прав споживача, визнання недійсним кредитного договору між сторонами, укладеного 7.05.2008р., визнання недійсним договору іпотеки, укладеного між сторонами на забезпечення даного кредитного договору 07.05.2008р., скасування заборони відчуження нерухомого майна предмету іпотеки.

З матеріалів справи встановлено, що 29.02.2016р. відповідач подавала у даній справі зустрічний позов про визнання порушення прав споживача, визнання недійсним договору кредиту, визнання недійсним договору іпотеки, скасування заборони відчуження предмету іпотеки. Питання про прийняття даного зустрічного позову у даній справі не вирішувалось у зв`язку з постановленням ухвали про залишення первісного позову без розгляду.

Після залишення первісного позову без розгляду відповідач подала до суду позов до ПАТ «УкрСиббанк» про захист прав споживача, визнання недійсним договору кредиту, визнання недійсним договору іпотеки, скасування заборони відчуження предмету іпотеки. Тобто той самий позов і з тих самих підстав, який був поданий у якості зустрічного.

Відкриття провадження саме у вказаній іншій цивільній справі за вказаним позовом і було підставою для зупинення провадження у даній цивільній справі. Тому питання про прийняття зустрічного позову в його першій редакції від 2016 року судом не розглядається.

Подання відповідачем нового зустрічного позову після поновлення провадження у справі вмотивовано тим, що підстави у цьому зустрічному позові визначені дещо інші, але даний позов так само подається на захист прав споживача.

Згідно статті 193 ЦПК, 1. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. 2. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. 3. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ст.194 ЦПК, 1. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. 2. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. 3. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Згідно ст. 177 ЦПК , 1. Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. 4. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.4 ст.185 ЦПК заява повертається у випадках, коли: зокрема, 2) порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

Згідно ст.188 ЦПК, 1. В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). 2. Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. 3. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання.

З аналізу даних норм процесуального закону, що регулює дані процесуальні питання, а також ознайомившись зі змістом предметом і підставами первісного позову і позову, що подається як зустрічний, суд не вбачає підстав для прийняття даного позову у якості зустрічного у даній справі, виходячи з таких міркувань:

відповідач своє право на подання позову про захист прав споживача використав у спосіб самостійного звернення до суду;

відсутні підстави, зазначені у ч.1 ст.193 ЦПК, враховуючи, що позови хоча і є пов`язаними сторонами, але не взаємопов`язані підставами виникнення спору, мають різні предмети доказування (первісний позов заявлено у спорі, що виник при виконанні договору, зустрічний у спорі, що виник при укладенні договору;

відповідачем для цілей вирішення питання прийняття позову як зустрічного - порушено правила об`єднання позовних вимог в одній позовній заяві, а саме: разом з вимогою про визнання недійсним договору кредиту позивач заявляє інші вимоги (про визнання предмету іпотеки недійсним і скасування заборони відчуження предмету іпотеки), які ніяк не пов`язані з первісним позовом і не мають ознак зустрічності для нього; а згідно п.2 ч.4 ст.185 ЦПК заява повертається у випадках якщо позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог;

крім того, відповідачем порушені вимоги ст.177 ЦПК до подання позову, зокрема не подано з позовом копій всіх долучених документів для позивача (подана лише копія позову без додатків), не сплачено судовий збір, зокрема, за іншими вимогами, які не можуть бути визнані як звернення за захистом прав споживача. Враховуючи, що є підстави для повернення зустрічного позову і враховуючи відсутність підстав для його прийняття, суд не вбачає підстав для залишення його без руху для усунення недоліків.

Таким чином, суд у клопотанні про прийняття зустрічного позову відмовляє, зустрічний позов підлягає поверненню заявнику.

Враховуючи, що до зустрічного позову заявник долучив певні письмові докази, суд вважає можливим вказані докази прийняти при умові виконання відповідачем вимоги про надіслання другій стороні, для чого встановлює відповідачу строк 5 днів.

Висновки за наслідками підготовчого провадження:

З`ясовано позицію учасників справи:

Позивач від позову не відмовився; правом зміни предмету або підстави позову не скористався.

Відповідач позов не визнав.

Миром спір не вирішено.

Зібрано докази.

Інших нерозглянутих клопотань у справі нема.

Підстав для відкладення або оголошення перерви у підготовчому засіданні не встановлено.

Підстав для закриття, зупинення провадження у справі або залишення позову без розгляду не встановлено.

Підготовче провадження слід закрити, справу призначити до судового розгляду.

Керуючись ст. 189, 197, 257, 193, 185, 200 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Відмовити у клопотанні про залишення позову без розгляду.

Відмовити у клопотанні про прийняття зустрічного позову про захист прав споживача, визнання недійсними договору кредиту і договору іпотеки, скасування заборони відчуження майна. Зустрічну позовну заяву повернути заявнику, копію долучити до справи. Письмові докази, долучені до зустрічного позову, прийняти. Роз,яснити право на звернення до суду в загальному порядку.

Закрити підготовче провадження у справі. Справу призначити до судового розгляду в судове засідання на 08.10.2020р. 16-00.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала виготовлена 28.08.2020р.

Суддя Т.В. Селезньова