Справа № 508/751/20
Провадження № 2/508/307/20
У Х В А Л А
Іменем України
про залишення позовної заяви без руху

"28" серпня 2020 р. суддя Миколаївського районного суду Одеської області Банташ Д.С. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (, юридична адреса: 65014, м. Одеса, вул. Канатна № 35) про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні,

В с т а н о в и в:

26 серпня 2020 року до Миколаївського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем додані до примірників позовної заяви копії документів, однак вони не засвідчені належним чином, а саме: не підтверджено відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у позивача, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому слід звернути увагу позивача, що порядок засвідчення документів визначений пунктами 5.265.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55). За вказаним нормативно - правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів: «Згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію; її ініціалів та прізвища, дати засвідчення підпису, яка проставляється нижче підпису.

Крім того, позивачем, до примірників позовної заяви додано копію трудової книжки серії НОМЕР_2 на ім?я « ОСОБА_1 », зазначаючи в позовній заяві, що нею було змінено прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_3 » у зв`язку із розлученням.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, позивачем не долучено до позовної заяви жодного доказу, на підтвердження зміни прізвища у зв`язку із розлученням (рішення суду, свідоцтво про розірвання шлюбу, тощо…).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Також, в позовній заяві, позивачка зазначає, що звільнена від сплати судового збору на підставі пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на вказане, суд зазначає наступне.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

При цьому судовий збір як складова судових витрат виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функції.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

В статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 2019 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом першим частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивач ОСОБА_1 звертаючись до суду з позовом просить стягнути з Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки недодану (невиплачену) заробітну плату на момент звільнення в розмірі1903 грн. 83 коп., а також середній заробіток за весь період затримки розрахунку по день ухвалення судового рішення 16713 грн. 41 коп.

Великою Палатою Верховного Суду в постанові №910/4518/16 від 30 січня 2019 року зазначено, що за змістом норм статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Оскільки ОСОБА_1 звернулася до суду з вимогою, крім стягнення заробітної плати, також про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, тому в цій частині позовних вимог відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору.

З урахуванням наведеного згідно із пунктом 1 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 2019 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, скаржнику слід сплатити удовий збір за подання позовної заяви в частині стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 840 грн. 80 коп. грн на реквізити Миколаївського районного суду Одеської області:

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами: Отримувач коштів: УК у Микол.р-ні/Микол.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37958466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0015346; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Миколаївський районний суд Одеської області.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Миколаївського районного суду Одеської області в оригіналі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 цього Кодексу, протягом п?яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків шляхом: надання суду копій документів, засвідчених належним чином; надання суду доказу, на підтвердження зміни прізвища; надання суду підтвердження сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (, юридична адреса: 65014, м. Одеса, вул. Канатна № 35) про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення зазначених недоліків строком 10 (десять) днів, з дня отримання копії ухвали, з врахуванням положень розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України.

Повідомити позивача про те, що в разі невиконання цієї ухвали суду в установлений судом строк, позовна заява буде вважатись не поданою до суду й повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя: Банташ Д.С.