Ухвала

13 лютого 2020року

м. Київ

справа № 759/17012/16-ц

провадження № 61-15311св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Висоцької В. С., Фаловської І. М.,

провівши у порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства і прокуратури за касаційною скаргою Заступника прокурора міста Києва на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року та постановою Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, який уточнив у процесі розгляду справи.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року позов задоволено частково. Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету шляхом списання в безспірному порядку з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 1 427 265 грн та витрати на проведення судово-психологічної експертизи в розмірі 6 547,20 грн. В інші частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року апеляційні скарги Державної казначейської служби України, прокуратури міста Києва задоволено частково. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року змінено, вказано, що кошти на відшкодування моральної шкоди підлягають стягненню на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України. Рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року в частині стягнення витрат на проведення судово-психологічної експертизи в розмірі 6 547,20 грн скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову в їх задоволенні. В решті рішення суду залишено без змін.

У серпні 2019 року Заступник прокурора міста Києва подав касаційну скаргу на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Тому у тексті цієї ухвали норми ЦПК України наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.

Статтею 388 ЦПК України визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 22 серпня 2019 року відкрито провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Святошинського районного суду міста Києва.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Разом з тим, Заступник прокурора міста Києва просив у касаційній скарзі проводити її розгляд за участю прокурора Генеральної прокуратури України.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, то підстав для виклику представників сторін немає. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Заступника прокурора міста Києва про розгляд справи за участю прокурора Генеральної прокуратури України відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства і прокуратури за касаційною скаргою Заступника прокурора міста Києва на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27 лютого 2019 року та постановою Київського апеляційного суду від 11 липня 2019 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддівТретьої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. В. Литвиненко

В. С. Висоцька

І. М. Фаловська