Справа № 136/818/19
провадження № 2/136/279/19
РІШЕННЯ

іменем України

"17" лютого 2020 р. м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Кривенка Д.Т.

за участі секретаря судового засідання Марчук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення земельної частки в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом до відповідача, підставність якого обґрунтував тим, що він, ОСОБА_1 набув у спадок та став власником наступного нерухомого майна:

- 2/3 частки земельної ділянки, площею 2.7553 га (кадастровий номер 03:000:1225), цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Турбівської селищної ради Липовецького району, Вінницької області, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.02.2019;

- 3/4 частки земельної ділянки, площею 2.7538 га (кадастровий номер 03:000:1224), цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Турбівської селищної ради Липовецького району, Вінницької області, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.02.2019.

Відповідач набула у спадок відповідно 1/3 частку та 1/4 частку вищевказаних земельних ділянок, тобто вони є власниками земельних ділянок, що є об`єктами спільної часткової власності, утім у добровільному порядку не можуть дійти згоди щодо порядку користування належним їй майном та виділу кожному із них часток, що послугувало підставою звернення позивача до суду із даним позовом.

Ухвалою суду від 23.05.2019 було вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження, а відповідачеві надано строк для подання відзиву.

У визначений судом строк відповідач відзиву не подав.

22.07.2019 ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті.

У судове засідання позивач та його представник не з`явились, в заяві адресованій суду представник просила про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Будучи повідомленою у встановленому законом порядку про час і місце розгляду справи, в судове засідання відповідач не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила.

Ухвалою суду від 17.02.20202 вирішено проводити розгляд справи при заочному розгляді.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, тому проводить його в даному судовому засіданні на підставі наявних у справі матеріалів, за відсутності сторін, при цьому, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши усі зібрані у справі докази, встановив, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом виданого 20.02.2019 державним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори та зареєстрованому в реєстрі за №170, ОСОБА_1 успадкував після смерті ОСОБА_3 2/3 частки земельної ділянки, площею 2,7553 га, кадастровий номер :03:000:1225, в межах згідно з планом, розташованої на території Турбівської селищної ради Липовецького району Вінницької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідач ОСОБА_2 успадкувала 1/3 частку вищевказаної земельної ділянки.

Право власності на вищевказане майно за позивачам було зареєстровано в установленому законом порядку, на що вказує Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.02.2019.

Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом виданому 26.02.2019 державним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори та зареєстрованому за №181, ОСОБА_1 успадкував після смерті ОСОБА_4 ѕ частки земельної ділянки, площею 2,7538 га, кадастровий номер :03:000:1224, в межах згідно з планом, що розташована на території Турбівської селищної ради Липовецького району Вінницької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Право власності було зареєстровано за позивачем 26.02.2019 на що вказує Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Відповідач ОСОБА_2 успадкувала 1/4 частку вищевказаної земельної ділянки.

Встановлені судом обставини вказують на те, що сторони спору є власниками земельних ділянок на праві спільної часткової власності.

Позивач звернувся до суду із даним позовом в якому просить здійснити поділ вищевказаних земельних ділянок, вказуючи, що у добровільному порядку вони не можуть дійти згоди із відповідачем щодо їх поділу.

Відповідно до статей 364, 367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимог статті 183 ЦК України.

Аналогічне положення закріплено в частині третій статті 88 ЗК України.

За нормою статті 87 ЗК України право спільної часткової власності на земельну ділянку, виникає, зокрема, при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами; при прийнятті спадщини або за рішенням суду.

Частиною першою статті 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку.

Відповідно до частини четвертої статті 88 ЗК України учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.

З аналізу вказаних норм слідує, що у разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу в натурі частки із спільного майна, учасник спільної часткової власності вправі звернутися з відповідним позовом до суду та здійснити виділ земельних ділянок, якщо такий поділ є можливим та кожній із сторін може бути виділено відокремлену частку.

Згідно доданого позивачем до позову Проекту поділу (виділу) часток земельних ділянок за кадастровими номерами: № :03:000:1225, № :03:000:1224, їх виділ в натурі є можливим, оскільки кожній із сторін може бути виділено відокремлену частку, що відповідає розміру належної йому частки та надано варіанти розподілу.

Відповідач не надала на пропозицію суду викладену в ухвалі від 23.05.2019 жодних заперечень проти позову (відзиву), не навела обставин, які підлягають доказуванню у даній справі, не спростувала проект поділу (виділу) часток земельних ділянок, що надані позивачем.

Частиною 3 статті 364 ЦК України передбачено, що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

За встановлених обставин, які були перевірені зібраними у справі доказами, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на нормах діючого законодавства, наявність порушених прав позивача є встановленою, отож вони підлягають захисту судом у спосіб, що ним обраний, а позов підлягає до задоволення у повному обсязі.

Питання судових витрат суд вирішує відповідно до Глави 8 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.364, 367 ЦК України, ст.ст. 10, 13, 206, 258-259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 ) про виділення земельної частки в натурі, - задовольнити у повному обсязі.

Виділити ОСОБА_1 в натурі 2/3 частки земельної ділянки, площею 2.7553 га (кадастровий номер 03:000:1225) із спільної часткової власності, що становить в розмірі 1.8369 га (номер земельної ділянки на кадастровому плані виготовленому Вінницькою регіональною філією ДП «Центр ДЗК» (квітень 2019) - 813б, зеленого забарвлення).

Виділити ОСОБА_1 в натурі 3/4 частки земельної ділянки площею 2.7538 га (кадастровий номер 03:000:1224) із спільної часткової власності, що становить в розмірі 2.0654 га (номер земельної на кадастровому плані виготовленому Вінницькою регіональною філією ДП «Центр ДЗК» (квітень 2019)- ділянки 812б зеленого забарвлення).

Припинити право спільної часткової власності сторін на вищевказане майно.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2 172, 13 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до суду апеляційної інстанції через Липовецький районний суд Вінницької області.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів до суду апеляційної інстанції через Липовецький районний суд Вінницької області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.Т. Кривенко