Пров. №2/766/507/20
28 серпня 2020 року м. Херсон
Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Неменко Ю.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
Позивач 26.07.2019 р. звернулась до суду з позовом в якому просила визнати відповідача ОСОБА_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що вона є власником спірного житлового будинку. Починаючи з червня 2018 року ОСОБА_2 за вказаною адресою не проживає, ніякою участі в утриманні житла не приймає, особистих речей та речей повсякденного використання, які йому належать немає. Позивач ніяких перешкод у користуванні житловим приміщенням відповідачу не чинила, він самостійно визначилась щодо свого місця проживання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23 серпня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 23.10.2019 року.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.10.2019 року задоволено клопотання представника позивача про виклик в судове засідання свідків у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 03.12.2019 року.
09.06.2020 року представником позивача подано клопотання про приєднання доказів.
Представником позивача подано заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, постановив заочне рішення.
Допитана в судовому засіданні, яке відбулось 09.06.2020 року, в якості свідка ОСОБА_3 суду пояснила, що є сусідкою позивача, вказує, що ОСОБА_2 не проживає квратирі позивача. В останній раз бачила ОСОБА_2 два роки тому, зазначає, що їй не відомо чи є у квартирі його речі оскільки не буває в гостях у квартирі позивача. Востаннє бачила його в літку 2 роки тому, він казав, що він не проживає успірному будинку, оскільки його дружина подала на розлучення.
Суд, дослідивши матеріали справи, допитавши 09.06.2020 року свідка, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджено свідоцтвом виданим приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Маковецькою О.А. 27.02.2013 року за реєстровим №1105 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №793575 від 27.02.2013 року (арк. справи 63,64).
Згідно довідки №199 виданої 25.06.2019 року Квартальним комітетом №10 Органом самоорганізації населення Дніпровського р-ну м. Херсона, вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 (арк. справи 8).
Відсутність речей відповідача та його не проживання за вказаною адресою підтвердила допитана в судовому засіданні свідка ОСОБА_3 . У суду не має сумнівів щодо достовірності та правдивості фактів, повідомлених свідком. Дані про її заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, її показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим представленим суду доказам.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно зі ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно вселення членів сім`ї у житлове приміщення, яке належить громадянину на праві власності є результатом реалізації права власника й у них виникає право на користування чужим майном, тобто сервітутне право.
У відповідності до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідач маючи об`єктивну можливість користуватися спірним житловим приміщенням, перешкод йому позивач не чинила, майно та речі відповідача в квартирі відсутні, поважних причин для його відсутності у спірному житловому приміщенні не існувало.
Відсутність відповідача за місцем мешкання понад один рік, без поважних причин та відсутність іншої домовленості між власником житлового приміщення та відповідачем, дають суду підстави зробити висновок, що відповідач, не мешкаючи в спірній квартирі з червня 2018 року, без поважних причин, втратив право користування житловим приміщенням, в зв`язку з чим підлягає визнанню таким в судовому порядку.
Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні.
Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися.
Рішення в повному обсязі складене 28 серпня 2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 90, 235, 258, 263-265, 268, 273, 279, 280-283, ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою. відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Херсонського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. Якщо повне рішення не були вручено у день його складення, позивач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у випадку подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Херсонського апеляційного суду або через Херсонський міський суд Херсонської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

СуддяО. В. Ус