Справа № 639/4996/20
Провадження №2-зз/639/21/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2020 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Баркової Н.В., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову шляхом зняття арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

11.08.2020 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 із заявою про зняття арешту з майна, в якій просить суд постановити ухвалу, якою зняти арешт з домоволодіння АДРЕСА_1 , накладений ухвалою б/н від 16.01.1958 року Народного суду Жовтневого району.

В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що рішенням суду від 02.10.2017 року у справі № 639/10462/15 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя задоволено, визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину домоволодіння АДРЕСА_1 у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя. Зазначене домоволодіння було придбане ОСОБА_1 та ОСОБА_3 під час перебування у шлюбі за Договором купівлі-продажу будинку від 30.04.2000 року, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Пендюріною І.В. за реєстровим номером 1062. Право власності було оформлене на дружину, ОСОБА_4 та зареєстроване в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 14.05.2002 року за реєстровим номером 3389. На теперішній час ОСОБА_1 має намір продати свою частку домоволодіння, проте Заявникові стало відомо, що 23.08.2007 року Першою Харківською міською державною нотаріальною конторою на домоволодіння було накладено арешт за реєстраційним номером обтяження 5536195. Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, взятої на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , підставою обтяження стала ухвала б/н від 16.01.1958 року, видана Народним судом Жовтневого району. Тобто, у 2007 році на майно, яке вже сім років перебувало у власності зовсім інших людей, накладено арешт за якимись зобов`язаннями одного з попередніх власників, що виникли у 1958 році.

У зв`язку з викладеним, заявник вимушений звернутися до суду, з вказаною заявою.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.08.2020 року заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення шляхом зняття арешту - прийнято до провадження Жовтневого районного суду м. Харкова. Зобов`язано Харківський обласний державний нотаріальний архів (м. Харків, вул. Бібліка, буд. 18) надати суду: належним чином завірену копію ухвали Народного суду Жовтневого району м. Харкова б/н від 16.01.1958 року, на підставі якої 23.08.2007 року зареєстровано Першою Харківською міською державною нотаріальною конторою обтяження №5536195 (тип обтяження - арешт) щодо домоволодіння АДРЕСА_1 .

У відповіді Харківського обласного державного нотаріального архіву від 19.08.2020 року, яка отримана судом 26.08.2020 року, зазначено, що за наявними в архіві даними в документах фонду № 9 «Перша Харківська державна нотаріальна контора» дійсно зберігається лист Народного суду 3 дільниці Жовтневого району міста Харкова б/н від 16.01.1958 року про накладення мовою оригіналу «запрещения на домовладение, находящееся в г.Харькове, по Рылеевскому пер. бывший Рудаковский пер. № 9», що на момент накладення мовою оригіналу «запрещения» належало ОСОБА_5 .

Дослідивши матеріали заяви суд приходить до наступних висновків.

15.12.2017 року набув чинності ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року і п.9 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією кодексу.

Відповідно до частини першої ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Згідно з ч.4 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала, яка відповідно до ч.5 зазначеної статті може бути оскаржена. Згідно з ч.7. ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Відповідно до ч.8 ст. 158 ЦПК України якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

Як вбачається з матеріалів заяви та змісту відповіді Харківського обласного державного нотаріального архіву, заявник ОСОБА_1 не був учасником цивільної справи, в якій було накладено арешт на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , тому заявник відповідно до чинного процесуального законодавства не має процесуального права заявити клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

З власної ініціативи у суду також на даний час відсутні підстави для скасувати заходів забезпечення позову.

З огляду на викладене, заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення шляхом зняття арешту з майна - задоволенню не підлягає, що не позбавляє заявника звернутися до суду з позовом про виключення майна з-під арешту в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 158, 260, 261, 353 ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову шляхом зняття арешту з майна відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Н.В. Баркова