Справа № 658/4340/19
(провадження № 2/658/402/20)
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2020 року м.Каховка

Каховський міськрайонний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Подіновської Г.В.,

за участю секретарів: Марчук В.І., Півкач Д.М., Яковлєвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду, в місті Каховка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Каховського районного нотаріального округу Херсонської області Коршунової Людмили Анатоліївни про виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про обтяження,

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, вимоги вмотивовано тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Позивачу ОСОБА_1 стало відомо, що за відомостями Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на квартиру, майнові права на незакінчену будівництвом двокімнатну квартиру, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено заборону на нерухоме майно. При зверненні позивачем до відповідача із заявою про припинення заборони відчуження на майно та посвідчення договору купівлі-продажу на квартиру, оскільки вона має намір провести її відчуження, їй було відмовлено, у зв`язку з наявністю заборони відчуження майнових прав на незакінчену будівництвом квартиру. У власності позивача перебуває квартира загальною площею 60,7 кв.м. на другому поверсі п`ятиповерхового будинку та складається з 3-х кімнат, тоді як під забороною відчуження перебувають майнові права на незакінчену будівництвом двокімнатну квартиру загальною площею 50,0 кв.м. на четвертому поверсі, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Просив позовні вимоги задовольнити.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутністю, на задоволенні позовних вимог наполягав у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 12.08.2011 року серії САС № 658274, виданого виконавчим комітетом Каховської міської ради та витягу про державну реєстрацію прав № 31819739 від 27.10.2011 року, виданого Комунальним підприємством «Каховське БТІ», позивач є власником трикімнатної квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 11-13).

Відповідно до відомостей технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить позивачу, квартира розташована на 2 (другому) поверсі п`ятиповерхового будинку, складається з 3-х кімнат, загальною площею 60,7 кв.м. (а.с. 8, 9).

За відомостями Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на квартиру, майнові права на незакінчену будівництвом двокімнату квартиру загальною площею 50,0 кв.м. на 4 (четвертому) поверсі, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено заборону на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження № 4466151, зареєстровано реєстратором: приватний нотаріус Коршунова Л.А. 31.08.2009 року о 12:06:44, на підставі договору іпотеки від 07.02.2007 року № 297, укладеного між ОСОБА_3 та АКБСР «Укрсоцбанк».

Відомості про реєстрацію вказаного договору іпотеки у Державному реєстрі іпотек відсутні.

Відповідно до рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 18.07.2017 року, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , публічного акціонерного товариств «Укрсоцбанк», треті особи: товариство з об-меженою відповідальністю «Південенерго», приватний нотаріус Коршунова Л.А. про визнання іпотечного договору недійсним було відмовлено (а.с. 18-28).

Постановою Апеляційного суду Херсонської області від 30.01.2018 року рішення Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 18.07.2017 року було частково змінено (а.с. 31-33).

З матеріалів справи вбачається, що позивач не має прав власності на зазначені в договорі іпотеки майнові права на незакінчену будівництвом двокімнатну квартиру загальною площею 50,0 кв.м. на 4 (четвертому) поверсі, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Так, у власності позивача знаходиться трикімнатна квартира АДРЕСА_3 .

Таким чином, квартира, яка належить позивачу та майнові права, що перебувають під забороною відчуження є різними об`єктами прав на нерухоме майно, оскільки це різні об`єкти цивільних прав з різними технічними характеристиками та місцем розташування.

Заборона відчуження на квартиру, що належить позивачу не накладалась, а є по милкою в роботі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, який об`єднує два різних об`єкти в один, лише за співпадінням адреси квартир.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу.

Конституцією України (ст. 41) та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до закону № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Положеннями ст.ст. 316, 317, 321 ЦК України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Пункт 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» містить роз`яснення, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.

Відповідно до ст. 73 Закону України «Про нотаріат», нотаріус за місцем розташування жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, іншого нерухомого майна чи місцем розташування земельної ділянки, або за місцезнаходженням однієї із сторін правочину накладають заборону їх відчуження: за повідомленням установи банку, підприємства або організації про видачу громадянину позики (кредиту) на будівництво, капітальний ремонт чи купівлю жилого будинку (квартири); при посвідченні договору довічного утримання; при посвідченні договору про заставу жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна; за повідомленням іпотекодержателя; в усіх інших випадках, передбачених законом.

Згідно ст. 74 Закону України «Про нотаріат», одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

Згідно з п.п.5.1. п.5 гл.15 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за № 296/5, нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; про припинення, розірвання, визнання недійсним договору ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору; органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою або закінчення п`ятирічного строку з часу видачі свідоцтва про право на спадщину на майно особи, оголошеної померлою; про смерть другого з подружжя, що склали спільний заповіт; про скасування рішення суду про позбавлення батьків дитини батьківських прав або відібрання дитини без позбавлення батьківських прав; про смерть відчужувача за спадковим договором або про смерть другого з подружжя, що уклали спадковий договір; про відчуження майна, переданого під виплату ренти; за рішенням суду; в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон) державним реєстратором є: нотаріус.

Відповідно до ч. 2 ст. 12, ч. 4 ст. 14, ч. 4 ст. 18, ч. 1 ст. 26 Закону записи, що містяться у Державному реєстрі прав, повинні відповідати відомостям, що містяться в документах, на підставі яких проведені реєстраційні дії. У разі їх невідповідності пріоритет мають відомості, що містяться в документах, на підставі яких проведені реєстраційні дії.

Записи про речові права та їх обтяження щодо об`єкта незавершеного будівництва переносяться до розділу Державного реєстру прав, відкритого для новоствореного об`єкта.

Державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

У разі якщо помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб, зміни до Державного реєстру прав вносяться на підставі відповідного рішення суду.

Таким чином, підставою для реєстрації припинення обтяжень та заборони відчуження може бути судове рішення. Існуюча заборона на відчуження та зареєстроване обтяження порушує права та інтереси власника майна, тому порушені права позивача підлягають захисту.

Наявність в Реєстрі запису про заборону відчуження майна є перешкодою для здійснення нотаріусом або державним реєстратором реєстраційних дій до того часу, поки таке обтяження не буде зняте.

Таким чином, заборона відчуження квартири порушує права та законні інтереси позивача, оскільки вона позбавлена можливості розпорядитися своєю власністю, і повністю реалізувати свої права законного власника, підстав для обтяження майна позивача не виявлено.

Враховуючи те, що приватний нотаріус Каховського районного нотаріального округу Херсонської області Коршунова Л.А., як реєстратор не має визначених законодавством підстав для зняття за заявою позивача заборони на відчуження об`єкта нерухомого майна, а позивач позбавлений можливості реалізувати свої права як власник в інший, крім судового захисту, спосіб, суд вважає можливим позовні вимоги задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 319, 391 ЦК України, ст.ст. 73, 74 Закону України «Про нотаріат», п.п.5.1. п.5 гл.15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, ст.ст.10,12, 13, 81,247, 263-265, 268, 273,354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНКОПП: НОМЕР_1 ), в інтересах якої діє ОСОБА_2 (місце знаходження: АДРЕСА_4 ) до приватного нотаріуса Каховського районного нотаріального округу Херсонської області Коршунової Людмили Анатоліївни (місце знаходження: м. Каховка Херсонської області, вул. Ф.Гаєнко, буд. № 1 в/6) про виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про обтяження - задовольнити повністю.

Виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис про обтяження реєстраційний номер - 4466185, внесений 07.02.2007 року приватним нотаріусом Каховського районного нотаріального округу Херсонської області Коршуновою Людмилою Анатоліївною на підставі договору іпотеки від 07.02.2007 року № 297, укладеного між ОСОБА_3 та АКБСР «Укрсоцбанк» та з Державного реєстру іпотек запис про обтяження реєстраційний номер: 4466151, зареєстровано реєстратором: 31.08.2009 року о 12:06:44 приватним нотаріусом Коршуновою Людмилою Анатоліївною на підставі договору про внесення змін до договору іпотеки № 1447 від 31.08.2009 року між ОСОБА_3 та АКБСР «Укрсоцбанк», нотаріально посвідченим приватним нотаріусом Коршуновою Людмилою Анатоліївною, щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Г. В. Подіновська