Провадження № 2/761/2322/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

при секретарі - Мехеді А.В..,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Крилової Ю.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку загального позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київського національного університету імені Тараса Шевченка про визнання незаконним і скасування наказу про відрахування студента, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі по тексту - позивач) звернувся з позовом до Київського національного університету імені Тараса Шевченка (надалі по тексту - відповідач), в якому просив суд: визнати незаконним і скасувати наказ про відрахування ОСОБА_1 , студента державного замовлення першого курсу освітнього рівня «Бакалавр» денної форми навчання, освітньої програми 081. «Право» КНУ імені Тараса Шевченка від 25.09.2018 №2644-33, виданого Київським національним університетом імені Тараса Шевченка; зобов`язати Київський національний університет імені Тараса Шевченка допустити позивача до складання іспитів та заліків на які останній не з`явився з поважних причин під час літньої заліково-екзаменаційної сесії першого курсу, освітнього рівня «Бакалавр» денної форми навчання, освітньої програми 081 «Право» 2017-2018 навчального року.

В обгрунтування позову ОСОБА_1 вказує на те, що в 2017 році позивач вступив до КНУ ім. Тараса Шевченка за загальним конкурсом на навчання за державним замовленням до першого курсу освітнього рівня «Бакалавр», денної форми навчання, освітньої програми 081 «Право». Після успішного виконання позивачем свого індивідуального навчального плану, останнього було допущено до літньої заліково-екзаменаційної сесії першого курсу. До початку літньої заліково-екзаменаційної сесії позивач повідомляв посадових осіб, відповідальних за організацію навчально-виховної роботи юридичного факультету КНУ імені Тараса Шевченка про проблеми зі своїм здоров`ям. У зв`язку із проблеми зі здоров`ям позивач не зміг з`явитися на складання, перескладання та комісію з перескладання з двох навчальних предметів, а саме на Іноземну мову та Історію держави і права зарубіжних країн. Наказом від 25.09.2018 року № 2644-33, виданим Київським національним університетом імені Тараса Шевченка, позивача було відраховано зі складу студентів державного замовлення першого курсу освітнього рівня «Бакалавр», денної форми навчання, освітньої програми 081 «Право» КНУ імені Тараса Шевченка через те, шо позивач не виконав індивідуальний навчальний план, бо не з`явився без поважних причин на складання іспитів та заліків з двох навчальних предметів, а саме на Іноземну мову та Історію держав і права зарубіжних країн, чим був позбавлений можливості здобути вищу освіту за державним замовленням. Таким чином, ОСОБА_1 вважає дії відповідача щодо його відрахування з навчального закладу неправомірними, необґрунтованими та незаконними.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2019 року матеріали позову передані на розгляд судді Піхур О.В.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.09.2019 року, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

19 грудня 2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від Київського національного університету імені Тараса Шевченка, у якому відповідач заперечує проти доводів позивача, викладених у позовній заяві, а також вважає їх необгрунтованими з таких підстав. Позивач не з`явився на іспити під час літньої заліково-екзаменаційної сесії, зокрема:

14 червня 2018 року - на залік з курсу «Іноземна мова». При цьому позивач систематично не виконував програму курсу «Іноземна мова», пропустивши 10 занять за 2 семестр 2017-2018 навчального року;

18 червня 2018 року - на іспит з курсу «Історія держави і права зарубіжних країн». Позивач не повідомив та не надав жодних документів про причини своєї неявки.

Відповідачем було надано можливість позивачу перескласти іспит та залік, однак 19 червня 2018 року позивач знову не з`явився.

28 та 30 серпня 2018 позивачу повторно було надана можливість ліквідувати академічну заборгованість. Однак позивач не з`явився втретє та не надав докази, які б засвідчували поважність причин неявки для складання іспиту та заліку.

18 вересня 2018 року юридичний факультет Київського національного університету імені Тараса Шевченка надав відповідь на звернення позивача, що станом на 11 вересня 2018 року не отримав документи, які засвідчували б поважність причини неявки для складання іспиту та заліку та попередив про відрахування зі складу студентів Київського національного університету імені Тараса Шевченка за невиконання індивідуального навчального плану. На підставі зазначеного наказом проректора від 25 вересня 2018 року № 2644-33 ОСОБА_1 , студента 1 курсу денної форми навчання, освітнього ступеня бакалавр, освітньої програми «081 Право», відраховано зі складу студентів за невиконання індивідуального навчального плану з 01 вересня 2018 року.

08 січня 2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив у якій позивач зазначив, що не надав відповідачу згоди на надання йому медичної документації про стан свого здоров`я та на втручання в приватне життя позивача. На підставі цього, діяв правомірно, коли не надав відповідачу медичну документацію щодо стану свого здоров`я, а тому просить суд відхилити аргументи відповідача. 14 грудня 2019 року було надано відповідачеві медичну довідку про докази тимчасової непрацездатності позивача. Також звернув увагу суду на 4 абз. п. 1.5. Інструкції про порядок поновлення та переведення студентів (слухачів, курсантів) у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка відповідно до якого: «за умови виключних обставин ректор університету має право поновити на другий курс студента, який був відрахований з першого курсу якщо академічна заборгованість (різниця) складає не більше двох навчальних дисциплін, передбачених навчальним планом, та за умови її ліквідації до початку навчальних занять.», а тому просить визнати його обставини виключними та поновити його на другий курс.

На підставі розпорядження щодо повторного автоматичного розподілу справи від 14 січня 2020 року за №01-08-351 за підписом заступника керівника апарату Моргун О.В. у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_3 справу направлено на повторний розподіл.

Ухвалою судді Шевченкіського районного суду м. Києва від 15 січня 2020 року справу прийнято до провадження судді Фролової І.В., відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

21 січня 2020 року на адресу суду надійшло заперечення на відзив у якому відповідач зазначив, що діючи в межах своїх повноважень відповідно до Положення про організацію освітнього процесу у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка від 07.05.2018р., просив позивача надати довідку про тимчасову непрацездатність, що засвідчувала б поважність пропусків іспиту та заліку. Позивач не надав свою довідку про непрацездатність у зазначені терміни, а відсутність довідки надає право відповідачеві вважати позивача таким, що не виконав індивідуальний навчальний план без поважних причин. Також звернув увагу суду на те, що не втручався в приватне життя позивача. А від так відповідач діяв в межах чинного законодавства, не порушуючи права позивача.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 липня 2020 року у справі закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача - Крилова Ю.І. в судовому засіданні позовні вимоги заперечила в повному обсязі та просила в задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.129 Конституції України судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно Наказу ректора Київського національного університету імені Тараса Шевченка Губерського Л.В. №2007-33 від 07.08.2017 року «Про зарахування на навчання», ОСОБА_1 з 01 вересня 2017 року зараховано до першого курсу освітнього рівня «Бакалавр», денної форми навчання, освітньої програми 081 «Право» (а.с.3).

З копії залікової книжки студента №417/17 ОСОБА_1 вбачається відсутність відповідних записів щодо складання заліку з предмета «Іноземна мова» та іспиту з предмета «Історія держави і права зарубіжних країн» (а.с.6).

В судовому засіданні встановлено, та це не оспорювалося сторонами, що позивач не з`явився на іспити під час літньої заліково-екзаменаційної сесії, зокрема:

- 14 червня 2018 року - на залік з курсу «Іноземна мова».;

- 18 червня 2018 року - на іспит з курсу «Історія держави і права зарубіжних країн».

На переконання представника відповідача, позивач не повідомив та не надав жодних документів про причини своєї неявки.

Відповідно до а.с.9 було встановлено графік комісій літньої заліково-екзаменаційної сесії 1 курсу ОР «Бакалавр», денної форми навчання, освітня програма «Право» 2017-2018 навчального року, а саме:

- 28 серпня 2018 року - залік з курсу «Іноземна мова».;

- 30 серпня 2018 року - іспит з курсу «Історія держави і права зарубіжних країн».

Позивач у ці дні для ліквідування академічної заборгованості не з`явився, про причини своєї неявки позивач навчальний заклад не повідомив та не надав жодних документів про причини своєї неявки.

Позивач 11 вересня 2018 року звернувся до відповідача з заявою, у якій просив допустити його до складання іспитів на які він не з`явився з поважних причин. У своїй заяві ОСОБА_1 зазначив, що пропустив складання заліків та іспитів у зв`язку з поганим станом здоров`я, однак не надав на це підтверджуючі документи, посилаючись на відмову свого приватного лікаря у надані медичної довідки, оскільки не бажає розкривати лікарську таємницю.

Відповідно до відповіді декана юридичного факультету Київського національного університету імені Тараса Шевченка Гриценка І.С. вих. 042/890 від 18 вересня 2018 року, у відповідь на звернення позивача щодо допуску останнього для ліквідації академічної заборгованості повідомлено наступне: «Ви не з`явився на складання, перескладання та на комісію з наступних дисциплін: Історія держави і права зарубіжних країн; іноземна мова. Юридичний факультет станом на 11 вересня 2018 року не отримував будь-яких документів, які засвідчують поважну причину неявки для складання іспитів. А тому відповідно до наказу МОЗ України від 14 лютого 2012 року № 110, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 2012 р. за № 661/20974 «Про затвердження форм первинної облікової документації та Інструкцій щодо їх заповнення, що використовуються у закладах охорони здоров`я Незалежно від форми власності та підпорядкування», у випадку тимчасової непрацездатності студента оформлюється «Довідка про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу І-ІУ рівнів акредитації, про хворобу, карантин і інші причини відсутності дитини, яка відвідує загальноосвітній навчальний заклад, дошкільний навчальний заклад» - форма № 095/о. Враховуючи вищезазначене, Ви будете відраховані зі складу студентів Київського національного університету імені Тараса Шевченка за невиконання індивідуального Навчального плану.» (а.с.37), тобто позивача було повідомлено про його подальше відрахування у зв`язку з невиконанням індивідуального навчального плану.

Наказом проректора з науково-педагогічної роботи Київського національного університету імені Тараса Шевченка Бугрова В.А. №2644-33 від 25.09.2018 року ОСОБА_1 , студента 1 курсу юридичного факультету денної форми навчання, освітнього рівня бакалавр, освітньої програми «081 Право», відраховано зі складу студентів за невиконання індивідуального плану, з 01.09.2018 року (а.с.7).

Листом проректора з науково-педагогічної роботи Київського національного університету імені Тараса Шевченка Бугрова В.А. №056/579 від 29.07.2019 року у відповідь на запит ОСОБА_1 останньому було повідомлено, що підставою для відрахування позивача зі складу студентів було невиконання індивідуального навчального плану, оскільки ОСОБА_1 не з`явився для складання заліку та іспиту (а.с.8).

Позивачем надано копію довідки про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу I-IV рівнів акредитації про хворобу, карантин і інші причини відсутності дитини, яка відвідує загальноосвітній навчальний заклад, дошкільний навчальний заклад №86 від 28.09.2018 року, відповідно до якої ОСОБА_1 звільнений від занять, відвідувань дитячого дошкільного закладу з 28.08 по 14.09.2018 року, та з 17.09 по 28.09.2018 року (а.с.10).

У відповідності до ч.1 ст.4 Закону України «Про вищу освіту» кожен має право на вищу освіту.

Громадяни України мають право безоплатно здобувати вищу освіту в державних і комунальних закладах вищої освіти на конкурсній основі, якщо певний ступінь вищої освіти громадянин здобуває вперше за рахунок коштів державного або місцевого бюджету, а також в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.46 ЗУ «Про вищу освіту» підставами для відрахування здобувача вищої освіти є :

1) завершення навчання за відповідною освітньою (науковою) програмою;

2) власне бажання;

3) переведення до іншого навчального закладу;

4) невиконання індивідуального навчального плану;

5) порушення умов договору (контракту), укладеного між закладом вищої освіти та особою, яка навчається, або фізичною (юридичною) особою, яка оплачує таке навчання;

6) інші випадки, передбачені законом.

Згідно п.11 ст.1 ЗУ «Про вищу освіту» індивідуальний навчальний план - документ, що визначає послідовність, форму і темп засвоєння здобувачем освіти освітніх компонентів освітньої програми з метою реалізації його індивідуальної освітньої траєкторії та розробляється закладом освіти у взаємодії із здобувачем освіти за наявності необхідних для цього ресурсів.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЗУ «Про вищу освіту» заклад вищої освіти на підставі відповідної освітньої програми розробляє навчальний план, що визначає перелік та обсяг освітніх компонентів у кредитах ЄКТС, їх логічну послідовність, форми організації освітнього процесу, види та обсяг навчальних занять, графік навчального процесу, форми поточного і підсумкового контролю, що забезпечують досягнення здобувачем відповідного ступеня вищої освіти програмних результатів навчання.

На основі навчального плану у визначеному закладом вищої освіти порядку для кожного здобувача вищої освіти розробляються та затверджуються індивідуальні навчальні плани на кожний навчальний рік. Індивідуальний навчальний план формується за результатами особистого вибору здобувачем вищої освіти дисциплін в обсязі, не меншому за встановлений цим Законом, з урахуванням вимог освітньої програми щодо вивчення її обов`язкових компонентів. Індивідуальний навчальний план є обов`язковим для виконання здобувачем вищої освіти.

Відповідно до ст. 63 ЗУ «Про вищу освіту» особи, які навчаються у закладах вищої освіти, зобов`язані:

1) дотримуватися вимог законодавства, статуту та правил внутрішнього розпорядку закладу вищої освіти;

2) виконувати вимоги з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, протипожежної безпеки, передбачені відповідними правилами та інструкціями;

3) виконувати вимоги освітньої (наукової) програми (індивідуального навчального плану (за наявності), дотримуючись академічної доброчесності, та досягати визначених для відповідного рівня вищої освіти результатів навчання.

Пунктом 11 ч.3 ст. 34 Закону України «Про вищу освіту» передбачено, що керівник закладу вищої освіти в межах наданих йому повноважень: відраховує з закладу вищої освіти та поновлює на навчання в ньому здобувачів вищої освіти за погодженням з органами студентського самоврядування та первинними профспілковими організаціями осіб, які навчаються (якщо дана особа є членом профспілки), з підстав, установлених цим Законом.

Частиною 6 ст. 40 Закону України «Про вищу освіту» передбачено, що за погодженням з органом студентського самоврядування закладу вищої освіти приймаються рішення про відрахування студентів (курсантів) з закладу вищої освіти та їх поновлення на навчання.

У Наказі № 2644-33 «Про відрахування студента ОР бакалавр Денна форма навчання за державним замовленням» від 25.09.2018, яким ОСОБА_1 відраховано зі складу студентів, вказано, що підставою для відрахування ОСОБА_1 є подання декана, згода проректора, згода студентського парламенту.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не виконав індивідуальний навчальний план. Для підтвердження поважності причини пропуску позивачем до суду було надано копію довідки про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу I-IV рівнів акредитації про хворобу, карантин і інші причини відсутності дитини, яка відвідує загальноосвітній навчальний заклад, дошкільний навчальний заклад №86 від 28.09.2018 року.

Однак у відповідності до витягу з Положення про організацію освітнього процесу, введеного в дію Наказом від 30.08.2018 року №716-32, зазначено, що: «Про незалежні від здобувача причини (у т. ч. тимчасову непрацездатність через хворобу), які можуть виправдати його відсутність, він має негайно повідомити заступника декана/директора із навчальної роботи. За своєчасного (не пізніше, ніж упродовж трьох робочих днів після завершення періоду тимчасової непрацездатності) подання відповідної заяви із підтвердженням (довідка встановленого зразка) тимчасової непрацездатності, здобувачу подовжується термін складання семестрового контролю: у межах, що визначені графіком навчального процесу» (а.с.34-35).

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не було надано відповідачеві відповідну довідку у встановлений строк. А тому відповідачем жодним чином не порушено порядку та процедури відрахування студента ОСОБА_1 , оскільки відповідне відрахування було здійснено за наявності достатніх на це підстав. Враховуючи те, що ОСОБА_1 , протягом літньої заліково-екзаменаційної сесії 2018 року жодного разу не з`явився на заліки та іспити, що не заперечується і самим позивачем, не виконував обов`язків студента, не виконував вимоги навчальних дисциплін, передбачених навчальним планом, підстав для визнання дій відповідача протиправними та скасування Наказу №2644-33 від 25.09.2018 року проректора з науково-педагогічної роботи Київського національного університету імені Тараса Шевченка Бугрова В.А. про відрахування з університету ОСОБА_1 у суду немає.

Відповідно до ч.2 ст.46 ЗУ «Про вищу освіту» здобувач вищої освіти має право на перерву у навчанні у зв`язку з обставинами, які унеможливлюють виконання освітньої (наукової) програми (за станом здоров`я, призовом на строкову військову службу у разі втрати права на відстрочку від неї, сімейними обставинами тощо). Таким особам надається академічна відпустка в установленому порядку. Навчання чи стажування в освітніх і наукових установах (у тому числі іноземних держав) може бути підставою для перерви у навчанні, якщо інше не передбачено міжнародними актами чи договорами між закладами вищої освіти.

Відповідно до ч.3-4 ст.46 ЗУ «Про вищу освіту», особа, відрахована з закладу вищої освіти до завершення навчання за відповідною освітньою програмою, має право на поновлення на навчання в межах ліцензованого обсягу закладу вищої освіти. Поновлення на навчання осіб, відрахованих з закладів вищої освіти або яким надано академічну відпустку, а також переведення здобувачів вищої освіти здійснюється, як правило під час канікул.

Відповідно до витягу з інструкції про порядок поновлення та переведення студентів (слухачів, курсантів) у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка встановлено, що поновлення до складу студентів першого курсу забороняється. За умови виключних обставин ректор університету має право поновити на другий курс студента, який був відрахований з першого курсу, якщо академічна заборгованість (різниця) складає не більше двох навчальних дисциплін, передбачених навчальним планом,, та за умови її ліквідації до початку навчальних занять (а.с. 39-41).

Враховуючи наведене та встановлені судом обставин, зокрема те, що відрахування студента ОСОБА_1 відбулось у відповідності до діючого Положення про організацію освітнього процесу, а оскаржуваний Наказ винесений з дотриманням норм чинного законодавства, вимога позивача про скасування наказу про відрахування та зобов`язання відповідача допустити його до складання іспитів до задоволення не підлягає.

Нормами ст.13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст.76, 77, ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статей 78, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях; обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Особи, які беруть участь у справі, розпоряджаються своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Суд постановляє рішення в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з врахуванням досліджених обставин справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимог позивача.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відповідно до ст.141 ЦПК України, витрати позивача по сплаті судового збору не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.ст.76-82,141,258,259,263-265,268,273,352,354,355 ЦПК України, Законом України «Про вищу освіту», суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Київського національного університету імені Тараса Шевченка про визнання незаконним і скасування наказу про відрахування студента- відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , адреса місця проживання - АДРЕСА_1 ., іпн. НОМЕР_1 ,

Київський національний університету імені Тараса Шевченка, адреса місцезнаходження - 01033, м. Київ. вул. Володимирська, буд. 60,

Повний текст рішення складений 25 серпня 2020 року.

Суддя: