Справа № 442/93/19 Головуючий у 1 інстанції: Хомик А.П.
Провадження № 22-ц/811/1903/19 Доповідач в 2-й інстанції: Ніткевич А. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді Ніткевича А.В.,

суддів: Бойко С.М., Копняк С.М.,

секретаря Жукровської Х.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19 квітня 2019 року в складі судді Хомика А.П. у справі за позовом ОСОБА_1 до Дрогобицького міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України про визнання торгів недійсними, стягнення збитків та моральної шкоди,-

встановила:

У січні 2019 року позивачКА ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Дрогобицького міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Львівській області, ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України про визнання торгів недійсними, стягнення збитків та моральної шкоди.

Вимоги обґрунтовувала тим, що 04.06.2018 через сайт аукціону ДП «Сетам» на торгах вона купила земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, загальною площею 0,12 га, кадастровий номер №:02:002:0099, за адресою: Львівська область Дрогобицький район с. Лішня.

Після купівлі даного лоту в`явилось, що фотографії лоту і опис лоту не відповідають дійсності. Земельна ділянка виявилась в іншому місці і не відповідала тому опису, що було розміщено на сайті лоту.

Відповідач не надав інформацію про особу, яка розмістила інформацію по спірному лоту, відтак вважає, що відповідач з умислом в інформації про лот розмістив недостовірну інформацію, інші фотографії земельної ділянки, щоб продати таку.

Таким чином вважає, що договір купівлі продажу земельної ділянки здійснено під впливом обману.

Внаслідок введення її в оману зазнала і моральної шкоди, яка відобразилася в душевних стражданнях та переживаннях за кошти сім`ї, які витратила на не на той товар, який був відображений в описі лота.

Просила на підставі ст. 230 ЦК України визнати торги по земельній ділянці недійсними і стягнути з відповідача збитки по даному правочину у подвійному розмірі, а саме: з відповідача 1 стягнути суму в розмірі 137016,60 грн., а з відповідача 2 суму в розмірі 7211,40 грн. в якості матеріальної шкоди; відповідно до ст.ст. 23, 1167 ЦК України з обох відповідачів солідарно стягнути суму в розмірі 50000 в якості відшкодування моральної шкоди; судові витрати стягнути з відповідачів солідарно.

Оскаржуваним рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19 квітня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Дрогобицького міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції про визнання торгів недійсними, стягнення збитків та моральної шкоди - відмовлено.

Рішення суду оскаржила позивачка ОСОБА_1 , вважає незаконним, необґрунтованим та таким, що не відповідає законодавству і фактичним обставинам справи.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд неправильно встановив, які правовідносини виникли між сторонами, судом порушено принцип верховенства права, змагальності та справедливості.

Покликається на те, що суд не зазначив встановлений факт додавання державним виконавцем на сайт торгів фотографій земельної ділянки, які експерт не подавав, при цьому на запитання, де взялися фальшиві фотографії, виконавець не зміг пояснити.

Вважає, що є усі докази про те, що при проведенні електронних торгів вона була введена в оману.

З метою сприяння уникненню від кримінальної відповідальності державного виконавця, суд не виносив окремої ухвали, хоча виявив порушення законодавства.

Просить скасувати рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19 квітня 2019 рокута ухвалити нове рішення про визнання торгів недійсними.

02.09.2019 на адресу апеляційного суду надійшов відзив представника ДП «СЕТАМ» Якимчук Н.М. на апеляційну скаргу, вважає рішення законним та просить залишити таке без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Зокрема зазначає, що інформаційне повідомлення про лот формується організатором виключно на підставі заявки державного або приватного виконавця, при цьому ДП «СЕТАМ» виконує функції організатора електронних торгів та не має повноважень надавати правову оцінку діям державних виконавців та перевіряти відомості, наведені у заявці.

При цьому вказує, що за практикою Верховного Суду (постанова від 13.03.2018 №911/494/17) для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком реалізації арештованого майна, а також чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів та чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання 11.02.2020 повторно не прибула, повідомлення про вручення судової повістки повернулося на адресу суду із відміткою «адресат відсутній». При цьому, судова повістка про виклик апелянта у судове засідання, яке було призначене на 10.12.2019, направлялася за тією ж адресою місця проживання АДРЕСА_1 , була вручена ОСОБА_1 , проте за її клопотання розгляд справи відкладено у зв`язку із хворобою дитини.

Представники відповідачів Дрогобицького міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області та державного підприємства «СЕТАМ», будучи повідомленими належним чином про час та місце розгляду справи, в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, не повідомили суд про причину неявки.

На переконання колегії суддів, матеріалів справи достатньо для розгляду справи по суті, а тому вважає за можливе, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, розглядати справу за відсутності осіб, що не з`явилися.

За відсутності всіх осіб, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, межі та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення виходячи з такого.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно із статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Частиною 6 цієї ж статті визначено, що в суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що вирішення даної справи безпосередньо зачіпає інтереси продавця ПАТ «Укрсоцбанк», а його неучасть у справі як співвідповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, при цьому в матеріалах справи відсутнє клопотання позивача про залучення фактичного продавця до участі у справі як співвідповідача, а суд з врахуванням принципу диспозитивності, не має права самостійно притягати належного відповідача, як співвідповідача до участі у справі.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову за недоведеністю, а також у зв`язку з пред`явленням такого до неналежних відповідачів.

Судом встановлено, що спірні торги проведені в межах виконавчого провадження ВП№55105664 з примусового виконання виконавчого листа № 442/6117/15-ц, виданого 09.11.2015 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області про стягнення з ОСОБА_2 в користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» заборгованість по кредитному договору в розмірі 10692 дол. США 80 центів та судового збору в розмірі 2310,90 грн.

Постановою державного виконавця Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області від 20.11.2017 року відкрито виконавче провадження №55105664 (а.с. 62).

Іншою постановою державного виконавця від 12.01.2018 у межах цього виконавчого провадження накладено арешт на земельну ділянку, кадастровий номер №:02:002:0099, площа 0,12 га (а.с. 63).

30.01.2018 державний виконавець Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області виніс постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_3 для участі у виконавчому провадженні (а.с. 65).

Згідно висновку оцінювача про вартість майна, наданого в оцінку, ринкова вартість земельної ділянки кадастровий номер №:02:002:0099, площа 1200 м.кв. становить 103020 грн. (а.с. 66).

Така ж вартість арештованого майна, зазначена і у заявці на реалізацію земельної ділянки, адресованій Львівські філії ДП «СЕТАМ», яка долучена представником підприємства до відзиву на позовну заяву (а.с. 51-53).

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 3369973 ДП «СЕТАМ», 05.06.2018 відбулись торги, де ОСОБА_1 , як учасник № 2 придбала лот реєстраційний № 280324, земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд загальною площею 0,12 га, кадастровий номер № :02:002:0099, за адресою: Львівська область Дрогобицький район с. Лішня за ціною 72114 грн., зі сплатою 3605 грн. гарантійного внеску (а.с. 7-9).

Звертаючись із позовними вимогами позивач ОСОБА_1 свої доводи зводила до того, що після купівлі лоту в`явилось, що фотографії лоту і опис лоту не відповідають дійсності, вважає, що відповідач з умислом в інформації про лот розмістив недостовірну інформацію, інші фотографії земельної ділянки, щоб продати таку, відтак договір купівлі-продажу земельної ділянки здійснено під впливом обману, з цих підстав просила визнати торги недійсними.

15.02.2019 відповідач ДП «СЕТАМ» подав відзив на позов, в якому представник просив у позові відмовити з тих підстав, що позивач не наводить порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат проведення електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів.

21.03.3019 відповідач Дрогобицький міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Львівській області подав відзив на позов у якому також зазначив, що торги відбулись відповідно до ЗУ «Про виконавче провадження», Інструкції з організації примусового виконання рішень та Порядку реалізації арештованого майна.

Перевіряючи оскаржуване рішення колегія суддів виходить із такого.

Відповідно до статей 16, 203, 215 ЦК України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Таким чином, згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

В свою чергу, тлумачення статті 230 ЦК України свідчить, що під обманом розуміється умисне введення в оману сторони правочину його контрагентом щодо обставин, які мають істотне значення. Тобто при обмані завжди наявний умисел з боку другої сторони правочину, яка, напевно знаючи про наявність чи відсутність тих чи інших обставин і про те, що друга сторона, якби вона володіла цією інформацією, не вступила б у правовідносини, невигідні для неї, спрямовує свої дії для досягнення цілі - вчинити правочин. Обман може стосуватися тільки обставин, які мають істотне значення (абзац 2 частини першої статті 229 ЦК України).

Обман, що стосується обставин, які мають істотне значення, має доводитися позивачем як стороною, яка діяла під впливом обману. Отже, стороні, яка діяла під впливом обману, необхідно довести: по-перше, обставини, які не відповідають дійсності, але які є істотними для вчиненого нею правочину; по-друге, що їх наявність не відповідає її волі перебувати у відносинах, породжених правочином; по-третє, що невідповідність обставин дійсності викликана умисними діями другої сторони правочину.

У постанові Верховного Суду України від 29 квітня 2014 року у справі № 3-11гс14 зроблено висновок, що «обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкоджати вчиненню правочину, або якщо вона замовчує їх існування. Виходячи із змісту зазначеної норми, правочин визнається вчиненим внаслідок обману у разі навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману. Обман щодо мотивів правочину не має істотного значення. Суб`єктом введення в оману є сторона правочину як безпосередньо, так і через інших осіб за домовленістю».

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Відтак, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15.

Про те, що відчуження майна на електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до всіх сторін цього правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі, зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 12-128гс18.

Крім іншого, касаційний суд зазначив, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Статтею 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачами і відповідачами можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Виходячи з положень цивільного процесуального законодавства відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Позивач у даній справі ОСОБА_1 пред`явила позов лише до організатора електронних торгів - ДП «СЕТАМ» та Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ у Львівській області.

При цьому, слідуючи принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд першої інстанції, за відсутності клопотання позивача про залучення фактичного продавця до участі у справі, як співвідповідача не міг самостійно залучати належного відповідача, як співвідповідача до участі у справі.

Разом з цим, спірні правовідносини безпосередньо стосуються прав та обов`язків продавця земельної ділянки ПАТ «Укрсоцбанк», тому встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у позові з цих підстав (пункт 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

В свою чергу, порядок реалізації арештованого майна на час проведення торгів 04.06.2018, був передбачений ЗУ «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016, Порядком реалізації арештованого майна, який затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Частинами першою, другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 ( надалі Порядок), визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Частинами першою, другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц, провадження № 6-231цс17, також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди під час розгляду справ про визнання прилюдних торгів недійсними, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Отже, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України: від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17.

Державне підприємство "СЕТАМ" уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим цим наказом.

Відповідно до пункту другого розділу II Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Згідно із абзацом четвертим пункту 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Наведене дає підстави для висновку про те, що інформаційне повідомлення про лот формується Організатором виключно на підставі заявки державного або приватного виконавця. ДП "СЕТАМ" виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком. Тобто, в Організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних (приватних) виконавців, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці, на відповідність дійсності та законодавству.

Як вже зазначалося, інформація про реалізацію земельної ділянки для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд загальної площею 0.12 га, кадастровий № :02:002:0099, за адресою: Львівська обл., Дрогобицький р-н . , с . Лішня була внесена до Системи реалізації арештованого майна на підставі заявки державного виконавця Дрогобицького міськрайонного відділу ДВС.

Пунктом 5 Розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, зокрема визначено можливість, порядок ознайомлення з майном. Інформація, зазначена у цьому підпункті, автоматично формується Системою.

Інформаційне повідомлення про лот № 280324 містило кадастровий номер земельної ділянки :02:002:0099, інформацію про порядок ознайомлення з майном та контактними даними зберігача - представника ПАТ "Укрсоцбанк" Крохмальний О.О. тел. НОМЕР_1.

В матеріалах справи відсутні докази про те, що позивач використовувала своє право оглянути майно, яке може придбати на електронних торгах, при цьому місце розташування земельної ділянки позивач мала можливість перевірити за кадастровим номером :02:002:0099 на сайті «Публічна кадастрова карта України».

Крім цього, організатором торгів було забезпечено технічну можливість реєстрації позивача учасника електронних торгів в особистому кабінеті, доступу до нього, відображення інформації про електронні торги, у яких він бере участь, відповідно до його прав.

Як визначено у п. 10 розділу VI Порядку, після підтвердження факту оплати вартості лота на Веб-сайті відображаються відомості про завершення торгів. Система автоматично формує протокол торгів за лотом.

У подальшому, переможець торгів зобов`язаний отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акта. У разі отримання майна пізніше семи робочих днів з дати отримання акта витрати на зберігання майна в період, що перевищує вказані вище сім робочих днів, покладаються на переможця електронних торгів ( п. 19 розділу VI).

Посилаючись на пояснення землевпорядника Лішнянської сільської ради Дрогобицького району, позивачка стверджує, що придбана нею земельна ділянка знаходиться не в тому місці с. Лішня Дрогобицького району, яке вказано на фотографіях сайту аукціону державного підприємства «СЕТАМ» і не відповідає опису лоту.

На лист суду щодо забезпечення явки землевпорядника в судове засідання з метою надання пояснень з приводу місяця розташування земельної ділянки, листом від 15.04.2019 № 87 Лішнянська сільська рада повідомила, що землевпорядник звільнений (а.с. 69-70).

Поряд з цим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що переможцю торгів передано саме те майно, яке було заявлено на продаж через аукціон, під час отримання майна претензій ОСОБА_1 не мала, доказів протилежного позивачка не подала.

Надані позивачем фотографії земельної ділянки, яку, з її слів, вона насправді придбала на аукціоні, не дають змоги ідентифікувати таку.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог про визнання недійсними електронних торгів, правильно виходив з відсутності доказів про те, що в оголошенні про проведення прилюдних (електронних) торгів подано недостовірну інформацію щодо характеристики лоту, як наслідок введення в оману учасників торгів, у тому числі і позивача, а також не встановив порушень, які могли б вплинути на результати торгів.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу на те, що порушення, допущені, на думку сторони виконавчого провадження, державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження», вчинені до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом, що відповідає правовій позиції, висловленій у постанові Верховного Суду України від 29 червня 2016 року № 6-370цс16.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для її задоволення немає.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 368, 372, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 19 квітня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений 11 лютого 2020 року.

Головуючий: А.В. Ніткевич

Судді: С.М. Бойко

С.М. Копняк