Справа № 236/1850/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:

головуючого судді -Бєлоусова А.Є.,

при секретарі -Грицай Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Лиман за відсутності сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

03.06.2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтувавши свої вимоги тим, що між нею та відповідачем 25.06.2014 року був укладений шлюб, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 66, від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сім`я розпалася у жовтні 2019 року з причин різних поглядів на життя, нерозуміння одне одного. В зв`язку з цим між позивачем та відповідачем стали виникати сварки, були втрачені почуття любові та поваги один до одного. За таких обставин позивач вважає, що сім`я розпалась остаточно, подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе, просить шлюб розірвати.

Позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, для участі в судовому засіданні не прибула, однак надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю, просила справу розглянути без її участі.

Відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, для участі в судовому засіданні не прибув, але надав суду заяву, в якій позовні вимоги позивача визнає в повному обсязі, просив справу розглянути без його участі.

Виходячи з наведеного, а також з положень ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що між сторонами 25.06.2014 року був укладений шлюб, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 66 (а.с. 2). Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 3). Сім`я розпалася у жовтні 2019 року з причин різних поглядів на життя, нерозуміння одне одного. В зв`язку з цим між позивачем та відповідачем стали виникати сварки, були втрачені почуття любові та поваги один до одного. За таких обставин позивач вважає, що сім`я розпалась остаточно, подальше спільне проживання та збереження сім`ї неможливе. Майнового спору та спору щодо виховання дитини сторони не мають.

Відповідно до ст.ст. 104, 105 СК України шлюб припиняється в наслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно зі ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розлученні та не згодна на примирення, як і відповідач. Тому суд вважає, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до частин 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з ч.3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приймає диспозитивне розпорядження відповідача та вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Питання щодо розподілу судових витрат між сторонами суд вирішує таким чином.

Позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 840,80 грн. (квитанція № 19 від 03.06.2020 року АТ "Ощадбанк"). Судовий збір віднесено до складу судових витрат (ч.1 ст. 133 ЦПК України).

Згідно із ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову.

Оскільки відповідачем ОСОБА_2 визнано позов до початку розгляду справи по суті, а позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені у повному обсязі, то суд стягує з відповідача на користь позивача 420,40 грн. витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. Крім того, 420,40 витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, підлягають поверненню позивачу з державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 21, 24, 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 142, 206, 263, 264 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25.06.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Краснолиманського міського управління юстиції у Донецькій області, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженим в м. Дружківці Донецької області, та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , народженою в м. Полоцьку Вітебської області, актовий запис № 66 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище сторін залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , котрий зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з державного бюджету України судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII "Перехідні положення" ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із п.3 розд. XII "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлений 25.08.2020 року.

Суддя -