ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

28 серпня 2020 року

м. Харків

справа № 623/1478/20

провадження № 22-ц/818/4423/20

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Котелевець А.В.,

суддів - Бурлака І.В., Тичкової О.Ю.,

розглянувши в порядку підготовки до апеляційного розгляду цивільну справу за позовом Комунального підприємства "Благоустрій міста Ізюма" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року в складі судді Винниченка П.П.,

у с т а н о в и в:

Рішенням Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року позов Комунального підприємства "Благоустрій міста Ізюма" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства "Благоустрій міста Ізюма", заборгованість за надані послуги з управління багатоквартирним будинком за період з 01 липня 2019 року по 31 березня 2020 року в розмірі 3068,99 грн. та судовий збір в сумі 2102,00 грн.

На зазначене рішення суду першої інстанції 31 липня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

В обгрунтування клопотання апелянт посилався на частину першу статті 8 Закону України «Про судовий збір», зазначив, що на даний час не працює, тому не має можливості сплатити судовий збір, має дохід лише у виді пенсії.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року залишено без руху, надавши строк для надання доказів на підтвердження скрутного майнового стану, що перешкоджає сплаті ним судового збору, або сплати судового збору та подання оригіналу платіжного доручення протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

19 серпня 2020 року на виконання вимог ухвали Харківського апеляційного суду від 06 серпня 2020 року ОСОБА_1 надав суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу, що Законом № 3674-VI чітко визначено, як одну з умов для відстрочення сплати судового збору, обов`язок доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, вищезазначеною нормою Закону встановлено підстави для відстрочення або розстрочення сплати судового збору (зменшення, звільнення) позивача, однак ОСОБА_1 у справі є відповідачем, тому підстави для відстрочення сплати судового збору на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» відсутні.

Разом із цим, статтею 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом скрутного майнового стану сторони.

Водночас, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Суд зауважує, що Закон №3674-VI не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З наданих ОСОБА_1 відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків вбачається, що у 1-3 кварталі 2019 року відсутні доходи, у 4 кварталі він отримав дохід від надання майна в лізинг у розмірі 8340, 00 грн, за 1 квартал 2020 року - державну та соціальну матеріальну допомогу в розмірі 3661,32 грн.

Таким чином, надані відомості підтверджують скрутне матеріальне становище апелянта та неможливість сплати ним судового збору у зв`язку з відсутністю коштів на момент подання апеляційної скарги, що дає суду підстави суду дійти висновку про можливість відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі судом апеляційної інстанції.

Оскільки визначені у статтях 357, 358 ЦПК України підстави для залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги або для відмови у відкритті апеляційного провадження відсутні, апеляційне провадження за апеляційною скаргою підлягає відкриттю.

Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина перша статті 369 ЦПК України).

Оскільки спір виник з приводу стягнення грошової суми у розмірі 3068,99 грн, яка є меншою, ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, дана справа є малозначною та підлягає розгляду за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення її учасників.

Відповідно до статті 360 ЦПК України учасникам процесу роз`яснюється право подати до суду апеляційної інстанції відзив на вищевказану апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються, який необхідно самостійно надіслати іншим учасникам справи та надати докази до Харківського апеляційного суду про надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення першої інстанції і має своїми наслідками апеляційний розгляд справи на підставі наявних матеріалів.

Згідно з пунктом 3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України, в редакції Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Керуючись ст. ст. 19, 260, 261, 354, 356 - 361, 369 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року до ухвалення постанови судом апеляційної інстанції.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 08 липня 2020 року.

Направити учасникам справи копії ухвали про відкриття провадження та апеляційної скарги.

Роз`яснити учасникам справи право подати відзив на апеляційну скаргу, який за формою та змістом має відповідати вимогам статті 360 ЦПК України, протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

У разі отримання копії даної ухвали під час дії карантину, строк для подання відзиву на апеляційну скаргу підлягає продовженню на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Справу розглядати за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення її учасників за наявними у ній матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

О.Ю. Тичкова