УХВАЛА

02 вересня 2020

м.Харків

справа № 639/4646/18

провадження № 2/639/82/20

Жовтневий районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Єрмоленко В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (правонаступника ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ТОВ «Юність Плюс», ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Міранда Плюс» про визнання недійсними договорів, скасування реєстрації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач- Харківська місцева прокуратура № 2 звернулась до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ТОВ «Юність Плюс», ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Міранда Плюс» про визнання недійсними договорів поділу, купівлі-продажу, дарування, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на самовільно збудовані нежитлові будівлі по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , на земельний ділянці, що перебуває в комунальній власності громади м.Харкова.

Представник відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_8 заявила клопотання про залишення позову без розгляду з посиланням на те, що прокурором не дотримано вимог Закону України «Про прокуратуру»,які встановлюють умови здійснення представництва прокурором в суді, порушено порядок, передбачений ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо ненадання часу Харківській міській раді відреагувати , як стверджує прокурор, на порушенні інтересів держави, прокуратурою не враховані висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, заступник керівника Харківської місцевої прокуратури № 2 склав 20.08.2018 повідомлення до Харківської міської ради , Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради, проте позовна заява вже була підготовлена і 27.08.2018 подана до Жовтневого районного суду м.Харкова.

Заперечуючи проти задоволення клопотання, представник Харківської місцевої прокуратури № 2 стверджував, що прокуратурою надані письмові та усні пояснення щодо правових підстав представництва та перед подачею позову складено повідомлення,на яке Харківська міська рада, Департамент територіального контролю Харківської міської ради, Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради відповіді не надала, хоча, як правило, миттєво реагує на такі звернення. Невжиття Харківською міською радою та її виконавчими органами заходів цивільно-правового характеру до захисту інтересів держави є підставою для їх захисту органами прокуратури шляхом представництва інтересів в суді, що відповідає положенням частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» .

Представник відповідача Щеглов Д.С. підтримав заявлене клопотання про залишення позову без розгляду, враховуючи роз`яснення Великою Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18.

Суд, вислухавши думку учасників справи щодо заявленого клопотання, приходить до наступних висновків.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 08.02.2018, у підготовчому засіданні, заявапредставника відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_9 про залишення без розгляду позову Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави по мотивам порушення прокурором при зверненні до суду вимог ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ч.4 ст. 56 ЦПК залишена без задоволення.

В судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_9 заявлено клопотання про зупинення розгляду справи, оскільки Великою Палатою Верховного Суду розглядається справа № 587/430/16-ц щодо встановлення наявності чи відсутності підстав здійснення прокурором представника громадян чи держави в суді, а саме стосовно застосування ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Ухвалою суду від 24.09.2019 у задоволенні клопотання відмовлено з посиланням на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, а також у разі його відсутності. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци перший, другий частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Зазначений правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі № 639/4646/18.

Як убачається з матеріалів справи, на виконання частин третьої - п`ятої статті 56 ЦПК України і частин третьої, четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор при поданні позовної заяви, в судовому засіданні обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави в особі Харківської міської ради, Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради, які не вжили заходів до оспорювання рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 23.01.2017 про реєстрацію нежитлових будівель у судовому порядку.З огляду на викладені обставини, заявлене клопотання не підлягає задоволенню.

Суд також наголошує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання ( заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутністю інших підстав або нових обставин, вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи

Керуючись ст. 222 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_8 про залишення без розгляду позову Харківської місцевої прокуратури № 2 в інтересах держави в особі Харківської міської ради, Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (правонаступник ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ТОВ «Юність Плюс», ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ТОВ «Міранда Плюс» про визнання недійсними договорів, скасування реєстрації.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -