Справа № 495/8902/19
З а о ч н е р і ш е н н я
13 лютого 2020 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої одноособово судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі Завацькій І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білгород-Дністровський цивільну справу за позовом АТ «Одесаобленерго» в особі Білгород-Дністровського району електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію, -
ПАТ «Одесаобленерго» в особі Білгород-Дністровського РЕМ звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію.
В судове засідання представник позивача не з`явився, але надав заяву про розгляд справи в його відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звуко-записувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує.
В судове засідання відповідачка ОСОБА_1 не з`явилась, була повідомлена належним чином, що підтверджується розписками про отримання поштових повідомлень, які містяться в матеріалах справи.
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
При проведенні перевірки працівниками АТ «Одесаобленерго» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою АДРЕСА_2 , у споживача ОСОБА_1 , виявлені порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312, а саме самовільне підключення електроустановки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом монтажу відгалуження з дооблікових ланцюгів на післяоблікові для підключення навантаження споживача повз електролічильник, електроенергія споживається, електролічильником не враховується.
Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі- ПРРЕЕ), затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312, 20.10.2018 року в присутності відповідача було складено акт №8004991 про порушення ПРРЕЕ.
У роз`ясненні НКРЕ від 18.12.2003 р. № 05-32-11/4928 зазначено, що Методика про розрахунок нанесених збитків застосовується незалежно від наявності або відсутності укладеного між споживачем (не абонентом) та енергопостачальником договору про користування електричною енергією.
Правовідносини, які виникли між сторонами регулюються: Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі- ПРРЕЕ), затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312; Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року.
Відповідач, як споживач електроенергії несе відповідальність як за порушення умов договору з енергопостачальником, так і порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: крадіжку електроенергії, за самовільне підключення до об`єктів електроенергетики без укладання договору з електропостачальником і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку та інші порушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно з п.4 ч. 2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до ПРРЕЕ споживач електричної енергії забов`язаний користуватись електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Споживач енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та /або споживачу(основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж.
Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.
Від добровільної сплати вищевказаної заборгованості ОСОБА_1 відмовляється.
Відновідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, що суд вважає, що позов Публічного акціонерного товариства Одесаобленерго в особі Білгород-Дністровського району електричних мереж до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за недовраховану електричну енергію обґрунтований та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 610,623 ЦК України, ст.ст.12, 13, 81, 128, 133, 141, 223, 247, 259, 263, 264, 265, 268, 280-289, 354 ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», суд
Позовну заяву ПАТ «Одесаобленерго» в особі Білгород-Дністровського РЕМ до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію задовольнити.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя