Справа № 308/3056/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

Головуючого судді Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання Матіко Я.Ю.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Петришинець Роман Васильович до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Петришинець Р.В., до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2019 року цивільну справу прийнято до свого провадження та постановлено позов розглядати за правилами загального позовного провадження.

24.01.2020 року ОСОБА_2 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 про визнання квартири об`єктом особистої приватної власності та визнання права власності на будівельні матеріали і стягнення їх вартості.

В підготовче судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, однак її представник адвокат Петришинець Р. подав заяву про розгляд справи у підготовчому судовому засіданні у їх відсутності. Просить вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви, поданої ОСОБА_2 , формі і змісту та вимогам ст. 175, 177, 194 ЦПК України. У разі залишення зустрічної позовної заяви без руху, просить підготовче судове засідання відкласти. Крім цього, клопотання про витребування доказів просить не розглядати.

ОСОБА_2 та його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, в т.ч. шляхом розміщення повідомлення на офіційному веб сайті судової влади України.

Дослідивши зміст поданої зустрічної позовної заяви з додатками, приходжу до висновку, що зустрічна позовна заява не може бути прийнята до спільного розгляду з основним позовом, оскільки така не відповідає вимогам ст.ст.175,177,194 ЦПК України, з наступних підстав.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до положень ч.2 ст.193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, також відповідно до ч.3 ст.193 ЦПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177цього Кодексу.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту прохальної частини зустрічної позовної заяви вбачається, що позивачем за зустрічним позовом заявлено вимогу: визнати за ОСОБА_2 право особистої приватної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

З наявного в матеріалах справи звіту №250219-002 про оцінку майна від 18.03.2019 року, ринкова вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1 878 917 грн.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Установлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 липня становить 2197 гривень (ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2020 рік).

Таким чином, при зверненні до суду із даним зустрічним позовом (за вказані вимоги) позивачу слід було сплатити судовий збір в сумі 10 985 грн.

Як слідує з долученої до зустрічної позовної заяви квитанції №19 від 21.11.2019 року, ОСОБА_2 при зверненні до суду з зустрічною позовною заявою було сплачено судовий збір в розмірі 786,40 грн.

Таким чином, ОСОБА_2 слід доплатити суму судового збору в розмірі 10 198,60 грн. (10985 -768,40 =10198,60 грн.)

При таких обставинах суд вважає, що вказана зустрічна позовна заява не може бути розглянута по суті, у зв`язку з чим позивачу необхідно надати строк для усунення вказаних недоліків шляхом подачі до суду доказів щодо сплати судового збору.

Крім цього, згідно ч. 4 ст. 95 ЦПК України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно ч. 5 ст. 95 ЦПК України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Вказані вимоги закону ОСОБА_2 не дотримано, зокрема не всі долученої до зустрічної позовної заяви документи є належним чином посвідченими.

Також варто зазначити, що долучені до позовної заяви: квитанції «Western Union» є нечитабельними, що позбавляє суд можливості зрозуміти їх зміст.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на чому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, « .... де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

З огляду на викладене, приходжу до переконання, що поданий ОСОБА_2 зустрічний позов слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків з врахуванням вимог ст.ст.175,177,194 ЦПК України та зазначених недоліків.

Відповідно до ч.ч.1, 2ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, не сплачено судовий збір, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк зустрічна позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.175,177,185,194, 258-260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про визнання квартири об`єктом особистої приватної власності та визнання права власності на будівельні матеріали і стягнення їх вартості - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Підготовче судове засідання відкласти на 13 год. 15 хв., 25.09.2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк