УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/6882/20

Провадження № 2-с/638/221/20

21.08.2020 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкін В. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 02.06.2020 року по справі №638/6882/20,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 20.08.2020 року звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 02.06.2020 року по справі №638/6882/20, обґрунтовуючи її тим, що загальна сума заборгованості є меншою, ніж вказує стягувач, та вона буде погашена боржником найближчим часом.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про повернення заяви без розгляду, оскільки заява не відповідає вимогам щодо її змісту.

Так, згідно пункту 1 частини 5 статті 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу, ставка судового збору становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 105 (сто п`ять) грн. 10 коп.

03 жовтня 2017 року Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, доповнено пп. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яким встановлено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно до принципу правової визначеності, який є складовим елементом принципу верховенства права: наступний закон скасовує попередній закон, ухвалений з того ж питання (Lex posterior derogat priori). Тому суд вважає, що за подання заяви про скасування судового наказу необхідно сплачувати судовий збір відповідно до пп. 4-2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 0, 05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, заявник посилається на наявність у нього пільг щодо сплати судового збору через наявність у нього статусу учасника бойових дій, та з приводу цього суд зазначає наступне.

Встановлені Законом України «Про судовий збір» положення - п. 13 ч. 1 ст. 5, стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Отже, оскільки заявник звернувся до суду із заявою з приводу оскарження судового наказу, який не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання заяви у даній справі підлягає сплаті.

Наведене відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, викладеним, зокрема, у постанові від 9 жовтня 2019 року (справа № 9901/311/19).

Повернення без розгляду заяви про скасування судового наказу не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права боржника на повторне звернення до суду з заявою, яка оформлена відповідно до вимог статті 170 ЦПК України.

Відповідно до частини 6 статті 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Керуючись ч. 6 ст. 170 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Дзержинського районного суду м. Харкова від 02.06.2020 року по справі №638/6882/20 повернути без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Дзержинський районний суд м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя Дзержинського районного суду

м. Харкова В. М. Хайкін