Справа № 713/2130/19
Провадження №2/713/92/20
РІШЕННЯ

іменем України

10.02.2020 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Кибича І. А.

з участю секретаря судових засідань Козубовська-Кузик О.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вижниця в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Ткач Валентина Василівна до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог є Вижницька державна нотаріальна контора Чернівецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача.

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог є Вижницька державна нотаріальна контора Чернівецької області.

Просить визначити йому, додатковий строк для подання заяви до державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І. про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті його батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в три місяці.

Свої позовні вимоги обґрунтувала наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_4 , який проживав та був зареєстрований за місцем постійного проживання у АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 1,1569 га., що розташована на території Черешенської сільської ради Вижницького району Чернівецької області, кадастровий номер :01:001:0166, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_4 який помер, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Його брат ОСОБА_3 , звернувся до державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Проте, у результаті вчинення нотаріальних дій, виявилося, що існує ще заповіт, яким його батько заповів належну йому на праві власності земельну ділянку площею 1,1569 га, що розташована на території Черешенської сільської ради Вижницького району Чернівецької області, кадастровий номер :01:001:0166, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_4 який помер, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто, за життя 08.12.2010 року померлим було залишено на його ім`я заповіт та у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся з заявою про прийняття спадщини після батька, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту. Про існування заповіту він дізнався від свого брата 26 листопада 2019 року. На час відкриття спадщини він не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку від свого рідного брата, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Він звернувся до державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори Чернівецької області Мицкан Ж. із заявою про прийняття ним вказаної спадщини за заповітом після смерті батька. Проте, державний нотаріус Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І. своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №774/02-31 від 27.11.2019 року відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що складається із земельної ділянки загальною площею 1,1569 га, яка розташована на території Черешенської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, у зв`язку із тим, що він протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, і вважається таким, що не прийняв спадщину. Таким чином, враховуючи викладене, вважає, що його необізнаність про існування заповіту є поважною причиною, у зв`язку з чим звертається до суду з даним позовом.

Заяви (клопотання) учасників справи.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_5 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від представника позивача ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та у відсутність позивачки, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

В судове засідання відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи.

В судове засідання третя особа державний нотаріус Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І. не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи від третьої особи державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І. надійшла заява про розгляд справи у її відсутність.

Процесуальні дії у справі.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 обґрунтований і підлягає задоволенню в повному об`ємі.

В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів .

На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, Серія НОМЕР_1 , повторно виданого 15.02.2019 року Вижницьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецької області, актовий запис №13.

Факт родинних відносин, як батька та сина між позивачем ОСОБА_1 та померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 підтверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 від 21.10.1968 року.

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки площею 1,1569 га., що розташована на території Черешенської сільської ради Вижницького району Чернівецької області, кадастровий номер :01:001:0166, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №048927 від 23.10.2003 року, який виданий Вижницькою райдержадміністрацією, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №139.

На підтвердження позивачем ОСОБА_1 позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , надано наступні докази:

Копія заповіту, посвідченого 08.12.2010 року секретарем виконавчого комітету Черешенської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, зареєстровано в реєстрі за №102 з даних якого вбачається, що ОСОБА_4 належну йому на праві власності земельну ділянку площею 1,1569 га, у межах згідно з планом розташованої на території Черешенської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЧВ №048927, виданого Вижницькою РДА, 23.10.2003 року, заповіла сину - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Довідка Вижницької міської ради №1804 від 13.11.2019 року з даних якої вбачається, що ОСОБА_1 постійно проживав і перебував на реєстраційному обліку за місцем проживання в АДРЕСА_1 , з 1966 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто по день смерті. На день смерті ОСОБА_4 разом з ним в одному будинку зареєстровані і проживали ОСОБА_2 - дружина, ОСОБА_3 - син. Спадкоємцями першої черги за законом є ОСОБА_2 - дружина, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 - сини. Спадкоємців за заповітом немає.

Копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №774/02-31 від 27.11.2019 року з даних якої вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, після смерті ОСОБА_4 , оскільки вчинення такої нотаріальної дії суперечить законові так, як він не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

При зверненні з даним позовом до суду позивач посилається на загальні вимоги закону щодо порядку визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою ( частина третя статті 46 цього кодексу).

Отже, часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_4 є ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» надано роз`яснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п.2 Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4/4-13Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Відповідно до висновку ВСУ, викладеного у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 визначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Надаючи оцінку наданим позивачем та безпосередньо дослідженим у судовому засіданні доказам на підтвердження позовної вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судом встановлено, що:

позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом, на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживав, відповідно до вимог ст.1269 ч.1 ЦК України мав право в установлений ст.1270 ч.1 ЦК України шестимісячний строк з часу відкриття спадщини звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини;

позивач ОСОБА_1 , подав до суду позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 зазначив, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є його необізнаність про наявність заповіту посвідченого 08.12.2010 року секретарем виконавчого комітету Черешенської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, зареєстровано в реєстрі за №102.

Суд вважає об`єктивними та суттєвими обставини зазначені позивачем ОСОБА_1 , вважає за необхідне встановити додатковий строк позивачу ОСОБА_1 для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

На підставі викладеного позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають до задоволення.

При цьому судом не встановлено порушення нічиїх прав.

На підставі ст.ст.1270, 1272 ЦК України, керуючись п.24 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, ст.ст. 4, 13, ст.76, 77, 81, 258-265, 354 ЦПК України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Черешенька, Вижницького району Чернівецької області, - один місяць, з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , (РНОКПП - НОМЕР_3 ), зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 .

Відповідачі: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , (РНОКПП - НОМЕР_4 ), зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 .

Третя особа: Вижницька державна нотаріальна контора Чернівецької області, юридична адреса м.Вижниця вул.Українська, 95, Чернівецької області.

Суддя І. А. Кибич