Справа № 362/3163/20
Провадження № 2/362/1933/20
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

25.08.2020 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до депутата Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області Братішка Вячеслава Вячеславовича, Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області про захист честі, гідності, ділової репутації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Судом відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

13 серпня 2020 року судом отримано клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд даної справи в судовому засіданні та виклик свідків.

Вирішуючи дані клопотання, слід виходити з наступного.

Відповідно до частини першої статті 69 ЦПК України, свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Відповідно до вимог частини другої стаття 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, фактичні твердження особи, зокрема, вчинення злочину іншою особою, не може підтверджуватись показаннями свідків, оскільки має бути підтверджене документально у вигляді вироку суду.

У зв`язку з цим, клопотання відповідача ОСОБА_2 про виклик свідків задоволенню не підлягає.

Щодо розгляду справи без виклику сторін, слід зазначити наступне.

Суд наголошує на тому, що за своєю юридичною структурою дана справа не відноситься до складних.

При цьому, відповідачі належним чином скористалися своїми процесуальними правами, надавши суду відповідні відзиви на позов.

Суд обов`язково їх дослідить і врахує при винесенні рішення у справі.

Таким чином, відповідачі реалізують своє право надати пояснення, доводи і міркування та заявити клопотання.

Тобто, навіть при розгляді справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, відповідачі не позбавлені та мають право надати пояснення, доводи і міркування у письмовому вигляді та заявити будь-які клопотання, які суд обов`язково розгляне.

Суд не вбачає перешкод для реалізації відповідачами їх прав заявити клопотання будь-якого характеру.

Вказані процесуальні дії абсолютно не залежать від виду і порядку провадження, що здійснюється судом.

При вирішенні питання про порядок розгляду справи, суд керувався нормами частин 2, 3 і 4 статті 274 ЦПК України, які дозволяють проводити розгляд справи за даним позовом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Як наслідок відповідно до частини шостої статті 279, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, оскільки, предметом даного позову не є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Суд зауважує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, суду достатньо дослідити письмові пояснення учасників процесу та дати аналіз письмовим доказам по справі.

Одночасно, суд погоджується із наведеними у клопотанні твердженнями відповідача ОСОБА_2 про те, що дана справа може мати великий суспільний інтерес.

Разом з цим, дана обставина жодним чином не впливає на вирішення справи по суті спору.

Тобто, надані сторонами докази мають однакову силу незалежно від того чи подані вони в судовому засіданні чи ні та який прояв суспільного інтересу до данної справи.

До того ж, слід звернути увагу позивача на таке.

Розгляд справи в судовому засіданні з різних причин може затягнутись на довгі роки, що є неприпустимим, тоді як в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, суду достатньо отримати від усіх учасників процесу їх правову позицію щодо справи, оцінити докази та прийняти рішення.

Серед іншого, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року № 211 на всій території України установлено карантин, який в подальшому продовжено відповідними рішеннями Уряду України, до 31 липня 2020 року.

У зв`язку із цим, обставини карантинних обмежень можуть бути підставою для багаторазового відкладення судових засідань, що призведе до тривалого розгляду справи.

За таких обставин, заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 184 187, 274 277 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в судовому засіданні відмовити.

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про виклик і допит свідків відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя