ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/807/792/20 Головуючий у 1-й інстанції: Гашук К.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2020 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суду у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого: Кочеткової І.В.,

суддів: Дашковської А.В.,

Кримської О.М.,

секретар: Волчанова І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», Вознесенівського відділу державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного управління юстиції у Запорізькій області, ОСОБА_3 , про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки,

за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 24 грудня 2019 року про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду із позовом до ТОВ «ОТП Факторинг Україна», Вознесенівського відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного управління юстиції у Запорізькій області, ОСОБА_3 про скасування акту про реалізацію предмета іпотеки. Зазначали, що 03.10.2007 між ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_2 був укладений кредитний договір, забезпечений іпотекою нежитлового приміщення, розташованого в АДРЕСА_1 . За виконавчим написом нотаріуса від 13.07.2009 в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором звернуто стягнення на предмет іпотеки. 02.12.2019 відбулися електронні торги, переможцем яких є ОСОБА_3 . Посилаючись на те, що торги відбулися з порушенням діючого законодавства, позивачі просили суд визнати незаконним та скасувати акт від 02.12. 2019 про реалізацію предмету іпотеки. З метою забезпечення позову просили накласти арешт та заборону відчуження на нерухоме майно, заборонити ОСОБА_3 отримувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, зупинити стягнення на підставі виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В. 30.08.2009 №29/829.

Ухвалою Орджонікідзевского районного суду м.Запоріжжя від 09.12.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою цього ж суду від 10.12.2019 заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено частково, накладено арешт на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 приміщення АДРЕСА_3 , реєстраційний номер 101 до розгляду справи по суті.

19.12.2019 ОСОБА_3 подав зустрічний позов про визнання акту про реалізацію предмета іпотеки дійсним та заборону особі вчиняти певні дії, а також заяву про забезпечення зустрічного позову та про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою від 10.12.2019.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Леліков С.О. заявив клопотання про повернення зустрічної позовної заяви та заяви про забезпечення зустрічного позову. Відповідач підтримав клопотання свого представника. Інші учасники справи не заперечували проти повернення зустрічної позовної заяви та заяви про забезпечення зустрічного позову.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 24.12.2019 зустрічну позовну заяву і заяву про забезпечення зустрічного позовуповернуто ОСОБА_3

Відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову, які вжиті ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.12.2019.

Не погоджуючись з ухвалою суду в частині відмови у скасуванні заходів забезпечення позову, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Основні доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом порушено право власності ОСОБА_3 на нерухоме майно та безпідставно відмовлено останньому у скасуванні заходів забезпечення позову. Вважає, що суд неправомірно наклав арешт на нерухоме майно і неправомірно відмовив у його скасуванні. Позивачі фактично оскаржують дії виконавчої служби і не оспорюють результати електронних торгів, що, на думку ОСОБА_3 , не може бути підставою забезпечення позову.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на такі обставини.

Відмовляючи у скасуванні заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що вжитий судом захід забезпечення позову є обґрунтованим і співмірним, існують достатні підстави вважати, що невжиття такого заходу забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим у подальшому реальне та ефективне виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції через його відповідність правильно встановленим обставинам справи, належно оціненим доказам і нормам матеріального та процесуального права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції права власності відповідача на спірну нерухомість, відсутність спору між сторонами щодо правомірності електронних торгів, є неспроможними.

Правомірність вжиття судом першої інстанції заходів забезпечення позову не є предметом даного апеляційного розгляду.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до положень частин першої, другої та четвертої статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до приписів частин сьомої-десятої статті 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (ч.8). У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9). У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

За змістом даних норм скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриттям провадження у справі.

Суд першої інстанції, надаючи оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову в даній справі, правильно виходив з того, що спір між сторонами ще не вирішений, обставини, які існували на момент застосування судом заходів забезпечення позову, продовжують існувати, а отже відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За вимогами п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням вимог матеріального і процесуального права.

Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

За таких обставин судова колегія не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 24 грудня 2019 року у цій справі в оскаржуваній частині залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складений 12 лютого 2020 року.

Головуючий І.В. Кочеткова

Судді: А.В. Дашковська

О.М. Кримська