Провадження № 2/679/148/2020
Справа № 679/131/20
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

07 лютого 2020 року м.Нетішин

Суддя Нетішинського міського суду ХмельницькоїобластіСтасюк Р.М., розглянувшиматеріалипозовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», Акціонерного товариства «Укрзалізниця» філія «Пасажирська компанія» про порушення Конституції України, захист прав споживачів та відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з вищевказаним позовом до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», Акціонерного товариства «Укрзалізниця» філія «Пасажирська компанія» про порушення ст.ст.3, 33 Конституції України, прав споживачів, зокрема як пасажира залізничного транспорту України, в якому просить: 1) визнати дії відповідачів протиправними (незаконними) та агресивними; 2) визнати дії відповідачів завідомо небезпечними, з високим ризиком ушкодження здоров`я позивача, з високим ризиком ушкодження його здоров`я та небезпекою для його життя джерелом підвищеної небезпеки, яке знаходилося в розпорядженні та керувалося відповідачами; 3) визнати дії відповідачів та дії службових осіб відповідачів такими, що призвели до невиконання зобов`язання за укладеною угодою та спричинили матеріальну та значну моральну шкоду штучно створеними умовами загрози життю та безпеці здоров`я людини, як споживача, в особі похилого віку, яка потребувала додаткового захисту; 4) зобов`язати відповідачів відшкодувати позивачу: 4.1) матеріальну шкоду в розмірі 671,62 гривень; 4.2.) компенсацію за спричинену моральну шкоду в розмірі 95000 гривень; 5) зобов`язати відповідачів публічно висловити вибачення за протиправну поведінку службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Вказана позовна заява зазначеним вимогам закону не відповідає.

Загальні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви викладені в ст.175ЦПК України, відповідно до якої, чітко регламентовано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі та повинна містити: 1)найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2)повне найменування (для юридичних осіб)або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові- для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб)за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4)зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6)відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7)відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8)перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів ,копії яких додано до заяви; 9)попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Крім цього, відповіднодо ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що позивачем фактично заявлено шість позовних вимог: чотири з яких немайнового характеру, дві - майнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду: заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру (840,80 грн.) прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів (10510 грн.) прожиткового мінімумів для працездатних осіб. За подання до суду фізичною особою заяви немайнового характеру, судовий збірсплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн.

Тому, позивачу необхідно: 1) сплатити судовий збір за чотири позовні вимогинемайнового характеру (4 х 840,80 = 3363,20 грн.) та за вимоги матеріального характеру (671,62 грн. + 95000,00 грн.)*100/1% = 956,72 грн.; 2) долучити до матеріалів справи оригінали квитанцій про сплату судового збору.

До позовної заяви позивачем не додано квитанції про сплату судового збору у зв`язку з посиланням на звільнення від сплати судового збору відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

Проте відповідно до Закону України «Про судовий збір», який є визначальним при вирішенні питання щодо сплати та звільнення від сплати судового збору, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року, з 01 вересня 2015 року виключено положення щодо звільнення від сплати судового збору споживачів за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Положеннями статті 5 Закону України«Про судовийзбір» (в редакціїЗакону України № 484-VIII від 22 травня 2015 року) визначено перелік категорій осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

На підставі Закону України № 484-VIIIвід 22травня 2015 року частина перша статті 5 Закону України «Про судовий збір`викладена в іншій редакції, відповідно до якої положення щодо звільнення від сплати судового збору споживачів (за позовами, що пов`язані з порушенням їхніх прав) виключено.

За змістом Закону України «Про судовий збір» зі змінами, які прийняті пізніше, ніж Закон України «Про захист прав споживачів», вбачається, що з 1 вересня 2015 року споживачі за позовами, що пов`язані з порушенням їхніх прав, не відносяться до суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях, тому посилання позивача на положення Закону України «Про захист прав споживачів» не можуть бути взяті до уваги.

Таким чином, за першим (часовим) критерієм перевагу в застосуванні має стаття 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки її остання редакція ухвалена пізніше останньої редакції статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів».

В рішенні Конституційного Суду України№ 12-рп/2013від 28 листопада 2013 року, яке є остаточним та обов`язковим до виконання на території України, також зазначено, що перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання позову, визначено у статті 5 Закону України «Про судовий збір» і цей перелік є вичерпним.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Аналогічна думка висловлена Верховним Судом України в ухвалах від 16.01.2016 року (справа № 6-3084ц15), від 29.01.2016 року (справа № 6-209ц16), від 03.02.2016 року (справа № 6-228ц16), від 09.02.2016 року (справа № 6-36ц16), від 01.03.2016 року (справа № 6-484ц16).

Закон України «Про захистправ споживачів» регулює відносини, які виникають між споживачами і виробниками, виконавцями, продавцями під час продажу товарів (виконанні робіт, наданні послуг), встановлює права споживачів на придбання товарів (робіт, послуг) належної якості та безпечних для життя і здоров`я, а також визначає механізм захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Позивачем судовий збір не сплачено, з посиланням на положення ЗУ «Про захист прав споживачів», а в позовній заяві йдеться не про обставини які передували укладенню договору Після укладання договору між сторонами виникають інші правовідносини, тому до спорів щодо виконання цього договору цей закон не може застосовуватись.

Системний аналіз положень Закону України «Про захист прав споживачів» доводить, що для того, щоб особа була звільнена від сплати судового збору, недостатньо зазначити, що це є позов про захист прав споживачів, оскільки такий позов повинен містити предмет та обставини, які вказують на порушення прав позивача як споживача послуг. Тобто, предмет та підстави позову повинні вказувати на те, що такий позов пов`язаний з порушенням права споживача, з зазначенням такого права та способу захисту відповідно до положень, передбачених Законом України «Про захист прав споживачів».

Однак, в порушення даних вимог закону, позивач у своїй позовній заяві взагалі непосилається на зміст позовних вимог та обставини, якими він обґрунтовує вказані позовні вимоги у відповідності до норм Закону України «Про захист прав споживачів», не зазначає про те, яке право споживача порушено у відповідності до ст.21 Закону України «Про захист прав споживачів».

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним, відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України, позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», Акціонерного товариства «Укрзалізниця» філія «Пасажирська компанія» про порушення Конституції України, захист прав споживачів та відшкодування шкоди, залишити без руху, для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця», Акціонерного товариства «Укрзалізниця» філія «Пасажирська компанія» про порушення Конституції України, захист прав споживачів та відшкодування шкоди - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку не усунення недоліків у визначений судом термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Стасюк