ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2751/19
провадження № 2/753/1373/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 а про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони), про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Позов обґрунтований такими обставинами.

Під час шлюбу сторін за спільні кошти подружжя було придбано трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , правовстановлюючі документи на яку оформлені на відповідача. На сьогоднішній день шлюб між сторонами розірваний. Оскільки, квартира є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, позивач просить здійснити поділ квартири шляхом визнання за нею права власності на 1/3 її частину. Власниками іншої 1/3 частини квартири є діти сторін ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , кожному з них належить 1/6 частини квартири.

Ухвалою від 21.03.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 01.10.2019 (а.с. 66-67).

01.10.2019 суд відклав судове засідання на 21.01.2020 в зв`язку з неявкою сторін (а.с. 69).

21.01.2020 суд постановив ухвалу про витребування доказів та відклав судове засідання на 21.04.2020 (а.с. 93-94).

21.04.2020 суд відклав судове засідання на 05.10.2020 в зв`язку з запровадженням на території України карантинних заходів (а.с.109).

Представник позивача ОСОБА_5 подав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач про розгляд справи повідомлявся шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем його проживання, проте до суду не з`явився, відзив на позов від відповідача не надійшов.

Зважаючи на неявку відповідача в судове засідання та неподання відзиву на позов, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів.

З огляду на неявку сторін суд розглянув справу без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

03.07.1991 між сторонами було зареєстровано шлюб.

В період шлюбу сторони набули у власність трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 75,80 кв.м., житловою площею 40,60 кв.м.

Право власності на 2/3 частини вищевказаної квартири зареєстроване за ОСОБА_2 та за дітьми сторін ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по 1/6 частині за кожним на підставі договору міни квартири від 24.06.2010, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасимчук В.В., запис у реєстрі № 1179 (а.с. 17-20).

Позивач надавала нотаріальну згоду на укладення договору міни квартири відповідачем зазначивши у відповідній заяві, що квартира набувається за їх спільні кошти, набуті ними під час перебування у зареєстрованому шлюбі (а.с. 101).

08.11.2018 шлюбу між сторонами було розірвано, про що Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану було складено актовий запис №532 (а.с. 16).

Набуття майна за час шлюбу створює презумпцію права спільної сумісної власності подружжя, яка знайшла своє вираження у статті 60 Сімейного кодексу України (далі - СК України), відповідно до положень якої майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Отже зважаючи на те, що квартира була придбана у період зареєстрованого шлюбу сторін і за спільні кошти подружжя, суд визнає її об`єктом права спільної сумісної власності.

Відповідно до частини 1 статті 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності.

Оскільки сторони не домовилися про поділ майна за взаємною згодою, що передбачено частиною 2 цієї статті, даний спір повинен вирішуватися судом.

Способи та порядок поділу майна подружжя визначені статтею 71 цього Кодексу, згідно приписів якої майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі, а неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними.

Присудження одному з подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно, зокрема на житловий будинок, квартиру, земельну ділянку, допускається лише за його згодою крім випадків, передбачених Цивільним кодексом України (частина 4 статті 71 СК України).

За загальним правилом, встановленим частиною 1 статті 70 СК України, при поділі майна частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним контрактом.

Позивач не погоджується на отримання грошової компенсації замість частки у праві спільної сумісної власності і просить поділити спільне сумісне майно шляхом визначення ідеальних часток кожного з подружжя у праві власності на квартиру, при цьому жодних заперечень проти позову та альтернативного порядку поділу майна відповідач не запропонував.

Отже на підставі досліджених судом доказів і оцінки наведених позивачем аргументів суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність вимог ОСОБА_1 та задовольняє їх в повному обсязі.

З огляду на результат розгляду справи суд на підставі положень статей 141, 142 ЦПК України покладає на відповідача в повному обсязі сплачений позивачем судовий збір в розмірі 3 703 грн. 72 коп.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) право власності на 1/3 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 75,8 кв.м., житловою площею 40,6 кв.м. (право власності зареєстроване за ОСОБА_2 Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 27.01.2005 в реєстровій книзі № 113-34 за реєстровим № 1050).

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 ) право власності на 1/3 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 75,8 кв.м., житловою площею 40,6 кв.м. (право власності зареєстроване за ОСОБА_2 Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 27.01.2005 в реєстровій книзі № 113-34 за реєстровим № 1050).

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 3 703 гривень 72 копійки.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: