Головуючий суддя
в суді І інстанції Козіна С.М.
Єдиний унікальний № 374/75/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області в складі :

головуючої судді- Козіної С.М.,

за участі:

секретаря- Проценко Ю.В.,

представника позивача - (не з`явився),

відповідача - ОСОБА_1 (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом Виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області як органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

9 квітня 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява Виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області як органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої дитини: ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів. Позивач мотивував позовні вимоги тим, що до органу опіки та піклування виконавчого комітету Ржищівської міської ради 19 лютого 2020 року надійшли заяви від громадянки ОСОБА_3 та її неповнолітньої онуки ОСОБА_2 про факт залишення дитини без батьківського піклування та підготовку висновку про доцільність позбавлення батьківських прав громадянина ОСОБА_1 . За дорученням органу опіки та піклування Службою у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області було проведено службове розслідування по факту недбалого батьківства громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході проведеної роботи було встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є уродженцем м. Волгоград, Росія, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Від шлюбу з ОСОБА_5 має неповнолітню доньку ОСОБА_2 .

Мати - ОСОБА_5 у 2011 році померла. Після смерті матері, батько ОСОБА_1 ще протягом кількох років епізодично приймав участь у вихованні та утриманні доньки, проживаючи на той період в м. Ржищів, окремо від дитини в найманому житлі, також спілкувався в телефонному режимі. На даний час батько проживає у м. Києві, участі у вихованні та утриманні дитини не приймає, коштів на утримання не надає. Неповнолітня ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає разом з бабусею ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 . Працівниками служби у справах дітей та сім`ї була відвідана родина та обстежено умови проживання. Про що складено відповідний Акт обстеження умов проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Перевіркою встановлено, що у вищевказаній квартирі проживають: ОСОБА_3 , 1955 року народження - бабуся, ОСОБА_6 , 1952 року народження - дідусь, ОСОБА_2 , 2005 року народження - онука. Громадянин ОСОБА_1 за вище вказаною адресою не проживає.

Під час співбесіди ОСОБА_3 повідомила, що виховує неповнолітню онуку ОСОБА_2 з 2011 року. Протягом останніх п`яти років батько ОСОБА_1 не займається вихованням та утриманням своєї доньки, матеріально не допомагає, не турбується про фізичний та розумовий розвиток дитини, не цікавиться життям та дозвіллям, підготовкою до самостійного життя.

В 2015 році сестрою ОСОБА_7 було подано позов про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 за ухилення від виконання батьківських обов`язків по відношенню до неповнолітньої ОСОБА_2 , 2005 року народження за період до 2015 року. Однак у задоволенні позову їй було відмовлено, оскільки громадянин ОСОБА_1 у суді пообіцяв займатися вихованням та утриманням своєї доньки ОСОБА_2 , 2005 року народження. Після завершення судового процесу ситуація не змінилася, батько дитину не повернув у біологічну родину, вихованням не займався, коштів на утримання дитини не надавав і надалі продовжував ігнорувати виконання своїх батьківських обов`язків.

Згідно довідки Ржищівського міського відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 06 березня 2020 року № 1074 інформація щодо сплати аліментів батьком ОСОБА_1 на неповнолітню доньку ОСОБА_2 , 2005 року народження

у виконавчій службі відсутня.

Згідно свідчень сусідів ОСОБА_8 , сім`ї ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , родини ОСОБА_11 та ОСОБА_12 - батько ОСОБА_1 за останні 3 роки жодного разу не з`являвся та не цікавився життям власної доньки, всі турботи по вихованню дитини здійснюють бабуся ОСОБА_3 та дідусь ОСОБА_6 .

Згідно заяви ОСОБА_13 (рідна сестра) - ОСОБА_1 не займається вихованням та утриманням своєї доньки ОСОБА_2 , 2005 року народження.

Під час розмови з неповнолітньою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працівниками служби у справах дітей та сім`ї було з`ясовано, що дитина з батьком не спілкується, батько не цікавиться її життям, здоров`ям матеріально її не утримує. Також, в присутності працівників служби у справах

дітей та сім`ї, з власної волі неповнолітня ОСОБА_2 , написала заяву в якій не заперечує проти позбавлення її батька ОСОБА_1 батьківських прав. Правові наслідки позбавлення батьківських прав, дитина усвідомлює.

Працівниками служби у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Ржищівської міської ради, на адресу реєстрації та останнього місця проживання ОСОБА_1 , було надіслано лист запрошення про прийняття участі у засіданні комісії з питань захисту прав дитини та повідомити свою позицію із зазначеного питання. Також була повідомлена служба у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинського району про необхідність роз`яснення громадянину ОСОБА_1 всіх правових наслідків позбавлення батьківських прав та необхідності виконання батьківських обов`язків та прийняти участь у засіданні комісії. Але ОСОБА_1 на засідання комісії з питань

захисту прав дитини не прибув хоча був повідомлений належним чином.

Враховуючи всі обставини справи та думку дитини ОСОБА_2 , 2005 року народження можна стверджувати, що громадянин, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після переїзду до м. Києва, фактично самоусунувся від виконання батьківських обов`язків по відношенню до неповнолітньої доньки, не приймає участі у її вихованні та утриманні, не спілкується з дитиною і не цікавиться її життям та здоров`ям, підготовкою до самостійного життя, що свідчить про повну байдужість до подальшої долі своєї дитини. Таке байдуже ставлення до свого батьківського обов`язку є підставою для позбавлення його батьківських прав.

Представник позивача просив позбавити громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Волгоград, Росія, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , батьківських прав по відношенню до неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передати неповноліттю - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на опікування органу опіки та піклування виконавчого комітету Ржищівської міської ради; стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів доходів (заробітку) до повноліття дитини.

У судове засідання представник позивача не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримувала.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, позовну заяву з додатками, ухвалу про відкриття провадження отримав 16 травня 2020 року. Заперечень проти позовних вимог чи клопотань про відкладення розгляду справи станом на 20 серпня 2020 року на адресу суду відповідач не надсилав.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 від 11 лютого 2005 року ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьками є ОСОБА_1 та ОСОБА_5 (а.с. 4).

Мати ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 5).

Відповідно до акта обстеження умов проживання від 5 березня 2020 року встановлено, що обстежено умови проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вихованням та утриманням дитини займається бабуся ОСОБА_3 та дідусь ОСОБА_6 (а.с. 7).

Відповідно до акта обстеження житлово-побутових умов проживання встановлено, що обстежено умови проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батько ОСОБА_1 не приймає участі у вихованні дитини і не надає ніякої допомоги (а.с. 8).

Згідно довідки КНП «Ржищівський міський центр первинної медико - санітарної допомоги» Ржищівської міської ради Київської області, на огляд до педіатра дитина з`являється в супроводі бабусі ОСОБА_3 . Батько дитини ОСОБА_1 не бере участі у щоденному догляді і вихованні дитини, на медогляд, профілактичні щеплення до дитячої консультації протягом останніх років не з`являвся (а.с. 9).

Згідно інформації опорного закладу освіти «Ржищівська гімназія «Гармонія» Ржищівської міської ради Київської області від 27 лютого 2020 року № 01-26/17 та характеристики від 27 січня 2020 року № 01-26/08, вихованням ОСОБА_2 займається бабуся та дідусь. Батько - ОСОБА_1 , свої батьківські обов`язки не виконує по відношенню до дочки: в школі жодного разу не з`являвся, батьківські збори та шкільні свята не відвідує, з класним керівником не контактує (а.с. 10,11).

Згідно довідки, виданої РМА "Вікторія" № 9 від 27 січня 2020 року, неповнолітня ОСОБА_2 постійно проживає та зареєстрована разом з бабусею, дідусем та сестрою за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 16).

Відповідно до висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 12 березня 2020 року про доцільність позбавлення батьківських прав (а.с. 3), встановлено, що ОСОБА_2 після переїзду до м.Києва фактично самоусунувся від виконання батьківських обов`язків по відношенню до неповнолітньої доньки, не приймає участі у її вихованні та утриманні, не спілкується з дитиною і не цікавиться її життям та здоров`ям, підготовкою до самостійного життя, що свідчить про повну байдужість до подальшої долі своєї дитини, та є підставою для позбавлення його батьківських прав.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 150 СК України, батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства.

Перелік підстав за яких мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав передбачені ч. 1 ст. 164 СК України, серед яких, крім іншого, в пункті 2 зазначено ухилення від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.

Відповідно до ст. 165 СК України, право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають один з батьків, опікун, піклувальник, особа, в сім`ї якої проживає дитина, заклад охорони здоров`я, навчальний або інший дитячий заклад, в якому вона перебуває, орган опіки та піклування, прокурор, а також сама дитина, яка досягла чотирнадцяти років.

Згідно зі ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства", кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Частиною 3 статті 5 СК України передбачено, що держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" від 30.03.2007 № 3, позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Пункт 16 цієї ж постанови вказує, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

З матеріалів справи судом встановлено, що своєю поведінкою батько неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - ОСОБА_1 ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню й матеріальному утриманню неповнолітньої дитини, не забезпечує законних прав дитини на нормальні умови життя, також жодним чином не приймає участі в утриманні дитини, не цікавиться життям доньки, та не приймає участь у її вихованні.

За таких обставин, суд приходить до переконання, що свідоме і тривале нехтування відповідачем, як батьком неповнолітньої доньки, своїми батьківськими обов`язками щодо дитини є наслідком винної поведінки відповідача та є підставою для позбавлення його батьківських прав.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 18 грудня 2008 року у справі «Савіни проти України» зазначено, що вирішуючи справи про позбавлення батьківських прав, суд зобов`язаний дотримуватися вимог ст. 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод у частині права заявників на повагу до сімейного життя, зокрема судове рішення має бути побудоване на з`ясованих обставинах: чи були мотиви для позбавлення батьківських прав доречними і достатніми, чи здатне рішення про позбавлення батьківських прав забезпечити належний захист дитини, чи було проведено ретельний аналіз можливих наслідків пропонованого заходу з опіки для батьків і дитини, чи ґрунтується висновок органу опіки на достатній доказовій базі, чи мали батьки достатні можливості брати участь у вирішенні такого питання.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає доведеним факт ухилення відповідача від виконання своїх батьківських обов`язків по догляду, вихованню та утриманню неповнолітньої доньки на підставі з`ясованих у справі обставин, в тому числі на підставі висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області від 12 березня 2020 року про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 , а також враховуючи, що ставлення відповідача до дитини суперечить основним засадам прав та обов`язків батьків з виховання та розвитку дітей, інтересам неповнолітньої доньки, а тому є передбачені законом підстави для позбавлення відповідача ОСОБА_1 батьківських прав стосовно неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ч. 2 ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.

Відповідно до ч. 3 ст. 166 СК України при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину.

Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дітей до досягнення ними повноліття.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 СК України аліменти присуджуються одному з подружжя у частці від заробітку (доходу) другого з подружжя і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Враховуючи те, що на підставі п. 14 ч. 2 ст. 3 "Про судовий збір" судовий збір не справляється при поданні заяви про захист прав малолітніх осіб, тому відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідачки в дохід держави судовий збір у розмірі 2 102 грн .

Керуючись ст. 155, 164 -165 СК України, ст. 4, 12, 81, 206, 247, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги Виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області як органу опіки та піклування в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про позбавлення батьківських прав та про стягнення аліментів на утримання дитини, - задовольнити у повному обсязі

Позбавити батьківських прав ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 ), стосовно неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як такого, що ухиляється від виконання батьківських обов`язків.

Передати неповнолітню ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на опікування органу опіки та піклування виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області.

Стягувати щомісяця з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 ), аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку на утримання неповнолітньої дитини - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з 9 квітня 2020 року до досягнення донькою повноліття, при цьому розмір аліментів на дитину не може бути меншим 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку.

Рішення в частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 ), в дохід держави судовий збір у розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок (отримувач - ГУК у м.Києві/м. Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) - UA0026001, код класифікації доходів бюджету - 22030106).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя