Справа № 362/2659/20
Провадження № 2/362/1802/20
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

25.08.2020 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Судом відкрито провадження у вказаній цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

14 серпня 2020 року судом отримано клопотання представника відповідача про розгляд даної справи в судовому засіданні.

Вирішуючи клопотання, слід виходити з наступного.

Зокрема, посилання представника відповідача на «характер спірних правовідносин та предмет доказування» є хибними і помилковими.

Суд наголошує на тому, що за своєю юридичною структурою дана справа не відноситься до складних.

Одночасно, ніхто не позбавляє відповідача права надати пояснення, доводи і міркування та заявити будь-які клопотання.

Зокрема, відповідач має право викласти свої пояснення, доводи і міркування та клопотання у письмовому вигляді в друкованій формі та подати їх до канцелярії або через відділення поштового зв`язку.

Суд обов`язково їх дослідить і розгляне, як і розглядає вказане клопотання.

Таким чином, відповідач реалізує своє право надати пояснення, доводи і міркування та заявити клопотання.

Тобто, навіть при розгляді справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, відповідач не позбавлений та має право надати пояснення, доводи і міркування у письмовому вигляді та заявити будь-які клопотання, які суд обов`язково розгляне.

Суд не вбачає перешкод для реалізації відповідачем його права заявити клопотання будь-якого характеру, у тому числі про залучення співвідповідача або про доручення доказів по справі.

Вказані процесуальні дії абсолютно не залежать від виду і порядку провадження, що здійснюється судом.

При вирішенні питання про порядок розгляду справи, суд керувався нормами частин 2, 3 і 4 статті 274 ЦПК України, які дозволяють проводити розгляд справи за даним позовом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Як наслідок відповідно до частини шостої статті 279, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, оскільки, предметом даного позову не є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Суд зауважує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, суду достатньо дослідити письмові пояснення учасників процесу та дати аналіз письмовим доказам по справі.

Так, відповідач має право надати суду будь-які докази, що спростовують доводи позивача і для цього не потрібно проводити судове засідання, адже докази можна надати і поза межами судового засідання засобами поштового зв`язку або безпосередньо через канцелярію суду.

При цьому, такі докази будуть мати однакову силу як і докази подані в судовому засіданні.

До того ж, слід звернути увагу позивача на таке.

Розгляд справи в судовому засіданні з різних причин може затягнутись на довгі роки, що є неприпустимим, тоді як в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, суду достатньо отримати від усіх учасників процесу їх правову позицію щодо справи, оцінити докази та прийняти рішення.

Серед іншого, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року № 211 на всій території України установлено карантин, який в подальшому продовжено відповідними рішеннями Уряду України, до 31 липня 2020 року.

У зв`язку із цим, обставини карантинних обмежень можуть бути підставою для багаторазового відкладення судових засідань, що призведе до тривалого розгляду справи.

За таких обставин, заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 184 187, 274 277 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя