Справа № 296/5230/20
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"12" серпня 2020 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

В червні 2020р. представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просив розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 24.06.2020р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позову.

Підставою для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що позов про розірвання шлюбу подано представником позивача ОСОБА_3 та відсутність оригіналу свідоцтва про шлюб.

Позивачу було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

На виконання вимог ухвали суду від представника заявника ОСОБА_3 надійшла заява, в якій останній, посилаючись на норми ЦПК України вважає, що позовна заява про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , подана до суду за його підписом як повноважною особою.

Однак, таку заяву не можна вважати виконанням ухвали суду та усуненням недоліків позовної заяви з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Пленум Верховного Суду України в Постанові від 21.12.2007 року №11 роз`яснює, що сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК України про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Таким чином, зважаючи на спеціальну норму СК України, заяву від імені позивача про розірвання шлюбу подано особою, яка не має повноважень на вчиненя вказаних дій.

Згідно п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, на виконання вказаної норми у позові вказано перелік документів, що додано до заяви, в тому числі копія свідоцтва про шлюб.

Також, зазначено про те, що оригінали документів, копії яких додано до позовної наявні у позивача.

Натомість, на виконання вимог ухвали суду не подано оригінал свідоцтва про шлюб.

Таким чином, оскільки недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі від 24.06.2020 року, не усунуто слід дійти висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

У відповідності до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Згідно ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 275, 277, ч. 3 ст. 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суду міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя В. П. Маслак