справа № 631/286/17
номер провадження 2-о/631/2/20
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я п о з о в у б е з р о з г л я д у

22 січня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю:

секретаря судового засідання Ракової С. А.

розглянувши усно у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду цивільну справу з єдиним унікальним № 631/286/17 (провадження № 2-о/631/2/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ПРОСЯНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини»,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду відповідно до ухвали судді Пархоменко І. О., постановленої 03.10.2017 року, знаходиться цивільна справа з єдиним унікальним № 631/286/17 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини», в якому позивач просив встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка села Лихове Нововодолазького району Харківської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його рідною матір`ю; а також факт постійного її проживання на момент смерті у АДРЕСА_1 разом із позивачем (а. с. 5 8, 34).

За клопотаннями представника позивача ОСОБА_1 адвоката Мякоти Т. М., яка діяла за ордером на надання правової допомоги від 22.01.2018 року (серії ПТ № 011767), виданим на підставі договору про надання правової допомоги (договору про надання юридичних послуг № 3/18, укладеного 16.01.2018 року між нею та ОСОБА_1 із строком дії до 31.12.2019 року), а також свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (серії ПТ № 1646), виданого 21.03.2017 року Радою адвокатів Полтавської області, що зареєстроване за вхідним № 621/19-вх від 30.01.2019 року, ухвалами суду, постановленими 15.03.2018 року та 05.04.2019 року, витребувано у приватного нотаріуса Нововодолазького нотаріального округу Харківської області Краснопьорової О. Ф. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також до участі у справі залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а. с. 58, 57, 59, 71, 73, 79, 102 - 103).

Розпорядженням керівника апарату суду Столяренка С. В. № 1181 від 21.09.2018 року призначено повторний автоматизований розподіл справи й згідно із відповідним протоколом, обліково-статистичною карткою справи та Контрольним журналом судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, справу передано на розгляд головуючого судді Мащенко С. В. (а. с. 125, 126).

Ухвалою, постановленою 26.09.2018 року Нововодолазьким районним судом Харківської області у складі судді Мащенко С. В., справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження (а. с. 127 - 131).

17.01.2019 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мякота Т. М., звернулась до суду із клопотанням, зареєстрованим за вхідним № 281/20-вх, в якому просила справу за позовом її довірителя, від імені та інтересах якого вона діяла, до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини» залишити без розгляду, вирішивши питання за їх із позивачем відсутності (а. с. 260).

В судове засідання позивач ОСОБА_1 жодного разу не з`явився, хоча про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомляв, однак скористався правом, наданим йому частиною 1 статті 58 зазначеного кодексу, щодо участі у судовому процесі через представника за ордером адвоката Мякоту Т. М. (а. с. 58)

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Мякота Т. М. в судове засідання також не з`явилась, хоча про дату, час і місце засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, однак у абзаці 2 її заяви (клопотання), зареєстрованого за вхідним № 288/20-вх від 17.01.2020 року, зазначила, що справу просить розглянути за її та позивача відсутності, вказавши, що документи на підтвердження її повноважень знаходяться в матеріалах справи (а. с. 58, 260).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання теж не з`явився, про дату, час і місце цього засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак надав заяву, зареєстровану за вхідним № 594/18-вх від 02.02.2018 року, про визнання позову та розгляд справи за його відсутності (а. с. 67 - 68).

Представник відповідача - Просянськоїсільської ради секретар Нетецька Л. Г. - в судове засідання також не з`явилась, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, однак надала заяви, зареєстровані за вхідним № 754/18-вх від 04.02.2019 року, № 1403/19-вх від 26.02.2019 року та 3350/19-вх від 14.05.2019 року, про розгляд справи за їх відсутності, зазначивши, що вони не заперечують проти задоволення позову у повному обсязі (а. с. 150, 151, 162, 194).

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці відповідачів ОСОБА_3 - в судове засідання теж не з`явилась, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, однак надала заяви, зареєстровані за вхідним № 5761/18-вх від 15.11.2018 року та № 1176/19-вх від 15.02.2019 року, про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що не заперечує проти задоволення позову у повному обсязі (а. с. 141, 161).

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, на боці відповідачів ОСОБА_4 в судове засідання теж не з`явилась, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомляла, заяви про відкладення або про проведення підготовчого судового засідання за її відсутності не надавала.

Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Зі змісту частини 1 статті 223 цього ж кодексу вбачається, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно приписів частини 3 статті 211 зазначеного вище цивільного процесуального кодифікованого закону України особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Про наявність таких клопотань у учасників справи свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів провадження.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання особами, які беруть участь у справі, особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути питання щодо залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті за їх відсутності.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про залишення позову без розгляду або відмовлення у задоволенні цього клопотання, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що позов ОСОБА_1 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебувала на розгляді належного суду.

Крім того, згідно пункту 9 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання нею чинності.

Таким чином, ця цивільна справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, визначеними Цивільним процесуальним кодексом України в редакції, що набрала чинності з 15.12.2017 року (із змінами та доповненнями).

Згідно із частиною 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

При цьому, розв`язуючи питання щодо залишення позову без розгляду, суд, перш за все, виходить з того, що статтею 55 Конституції України проголошено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає у тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Отже, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Частиною 3 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до змісту пункту 3 частини 1 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання. З огляду на таке, ними в розумінні приписів частини 1 статті 42 та частини 1 статті 48 цього кодексу є сторони (позивач і відповідач) й треті особи.

Як визначено пунктом 5 частини 1 статті 257 цього ж нормативно-правового акту, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, з матеріалів справи з єдиним унікальним № 631/286/17 (провадження № 2-о/631/2/20) вбачається, що до Нововодолазького районного суду Харківської області із позовом «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини» звернулась фізична особа ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого за ордером діє адвокат Мякота Т. М. Ухвалою суду від 15.03.2019 року закрито підготовче провадження й справу призначено до судового розгляду по суті на 01.04.2019 року, однак безпосередньо такий розгляд справи розпочатий не був, про що свідчать ухвали про відкладення розгляду справи та довідки про зайнятість головуючого у іншому судовому засіданні (а. с. 172, 183 - 186, 196, 207, 211, 225, 236, 246 - 249).

Як вже була вказано вище, частиною 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

При цьому відповідно до змісту частини 1 та 2 статті 64 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Як вбачається із заяви, зареєстрованої за вхідним № 288/20-вх від 17.01.2020 року, про залишення справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини» без розгляду, вона підписана та подана представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Мякотою Т. М., яка діяла за ордером на надання правової допомоги від 22.01.2018 року (серії ПТ № 011767), виданим на підставі договору про надання правової допомоги (договору про надання юридичних послуг № 3/18, укладеного 16.01.2018 року між нею та ОСОБА_1 із строком дії до 31.12.2019 року), а також свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (серії ПТ № 1646), виданого 21.03.2017 року Радою адвокатів Полтавської області (а. с. 57 - 59).

Зазначені ордер та договір ніяких застережень щодо обмеження повноважень представника позивача на вчинення певної процесуальної дії, а саме: щодо подання від імені та в інтересах позивача заяви про залишення його позову без розгляду,- не містять, однак у представника сплинув строк повноважень, а тому суд робить висновок про те, що відповідна заява підписана та подана представником позивача адвокатом Мякотою Т. М. про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини» без розгляду поза межами її процесуальних прав представника позивача.

Однак зміст заяви про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду дає суду можливість зробить висновок про те, що сторона позивача втратила інтерес до спору, про що свідчить процесуальна поведінка позивача, який жодного разу до суду не з`явився.

Згідно із приписом частини 5 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як визначено пунктом 3 частини 1 статті 257 цього ж нормативно-правового акту, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, з матеріалів справи з єдиним унікальним № 631/286/17 (провадження № 2-о/631/2/20) вбачається, що з часу її прийняття до розгляду за правилами загального позовного провадження у складі головуючого судді Мащенко С. В. та закриття підготовче провадження із призначенням справи до судового розгляду по суті, судові засідання призначались на 01.04.2019 року о 12-00 годин; 25.04.2019 року о 17-00 годин; 22.05.2019 року о 15-00 годин; 25.06.2019 року о 13-45 годин; 10.07.2019 року о 14-30 годин; 02.09.2019 року о 17-30 годин; 22.10.2019 року о 15-30 годин; 20.11.2019 року о 12-00 годин; 06.12.2019 року о 13-45 годин; та 22.01.2020 року о 12-00 годин, однак позивач ОСОБА_1 жодного разу до суду не з`явився, ніякої заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення проведення судового засідання не надав (а. с. 168, 173, 187, 197, 208, 214, 227, 238, 250, 257).

При цьому судові повістки про виклик:

?на 01.04.2019 року о 12-00 годин він не отримав й поштовий конверт або поштове повідомлення взагалі до суду не повернуті до теперішнього часу, хоча судова повістка про виклик направлена за вихідним № 631/286/17/2330/19 від 15.03.2019 року (а. с. 168);

?на 25.04.2019 року о 17-00 годин він отримав лише 22.04.2019 року, із поверненням повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення до суду 02.05.2019 року (а. с. 190);

?на 22.05.2019 року о 15-00 годин він отримав лише 01.07.2019 року із поверненням повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення до суду 04.07.2019 року (а. с. 209);

?на 25.06.2019 року о 13-45 годин він отримав вчасно 10.06.2019 року й повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повернулось до суду 14.06.2019 року (а. с. 206);

?на 10.07.2019 року о 14-30 годин він отримав 15.07.2019 року й повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повернулось до суду 19.07.2019 року (а. с. 216);

?на 02.09.2019 року о 17-30 годин він отримав вчасно 31.07.2019 року й повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повернулось до суду 07.08.2019 року (а. с. 220);

?на 22.10.2019 року о 15-30 годин віна не отримав, хоча судова повістка про виклик направлена за вихідним № 631/286/17/8360/2019 від 02.09.2019 року (а. с. 227);

?на 20.11.2019 року о 12-00 годин він отримав вчасно 30.10.2019 року й повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повернулось до суду 06.11.2019 року (а. с. 243);

?на 06.12.2019 року о 13-45 годин він отримав вчасно 27.11.2019 року й повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення повернулось до суду 03.12.2019 року (а. с. 252). Приходячи до такого суд ураховує, що незважаючи на вказівку про отримання поштової рекомендованої кореспонденції із рекомендованим повідомленням 27.12.2019 року, фактично воно отримано позивачем особисто 27.11.2019 року, про що свідчить відбиток поштового штемпелю на повідомленні, який дорівнює «02.12.2019», а в суд воно потрапило на наступний день, про що свідчить відмітка відповідального за отримання вхідної кореспонденції працівника (а. с. 252);

?та на 22.01.2020 року о 12-00 годин він не отримав, хоча судова повістка про виклик направлена за вихідним № 631/286/17/246/2020(а. с. 257). При цьому він достовірно знав, що ним ініційований судовий процес із розгляду його позову до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини».

Таким чином, наведені обставини свідчать про те, що позивач ОСОБА_1 не однократно своєчасно та належним чином повідомлявся судом про дату, час та місце проведення судового засідання із розгляду цієї справи, однак до суду систематично не з`являвся, про причини своєї неявки не повідомляв, до отримання поштової кореспонденції, що містить в собі судові повістки про виклик до Нововодолазького районного суду Харківської області відносився свавільно та безвідповідально й заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.

Оцінюючи тривалість пробігу поштової кореспонденції, а також той факт, що матеріали справи не містять жодного посилання на мобільні або електронні засоби зв`язку, іншим, аніж за допомогою поштової кореспонденції, забезпечити виконати вимоги статей 128 та 130 Цивільного процесуального кодексу України не уявлялось за можливе.

Проте представник позивача адвокат Мякота Т. М., яка є фахівцем у галузі права, має досвід роботи представником у цивільних справах і добре розуміється на процесуальних правах та обов`язках учасників процесу, зокрема, позивача, своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України повідомлялась про дату, час та місце проведення кожного судового засідання, навіть і у ті рази, коли її довіритель не отримував судові повістки про виклик або копії відповідних ухвал суду (а. с. 169, 176, 192, 202, 219, 230, 239, 251, 259).

Зі змісту частини 1 статті 42 і статті 221 Цивільного процесуального кодексу України убачається, що якщо учасника справи, тобто сторону або третю особу у справах позовного провадження, представляє адвокат, то у таких випадках суд не з`ясовує обізнаність учасників справи із їхніми правами та обов`язками.

У такому разі процесуальний закон презюмує, що цей учасник повідомляється про процесуальні права та обов`язки, про використання або відмову у їх використанні, а також про наслідки вчинення або не вчинення відповідних процесуальних дій своїм представником - адвокатом.

Про таке мовить й наведений вище припис частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, а саме те, що сторона, якою з огляду на зміст частини 1 статті 48 цього ж кодексу є позивач і відповідач) може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Окрім цього, кожна сторона (як визначено у частині 4 статі 12 цивільного процесуального кодифікованого закону України) несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Отже, позивач вважається повідомленим належно, якщо належно повідомлений згідно відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України про дату, час та місце проведення судового засідання його представник адвокат із яким він уклав відповідний договір на представництво інтересів у конкретному суді.

Аналізуючи наведене, суд переконався, що представник позивача адвокат Мякота Т. М., яка своєчасно та належним чином кожного разу повідомлялась про дату час та місце проведення судового засідання у цій справі, дійсно допущена до участі як адвокат, про що свідчать її ордер на надання правової допомоги 22.01.2018 року (серії ПТ № 011767), виданим на підставі договору про надання правової допомоги (договору про надання юридичних послуг № 3/18, укладеного 16.01.2018 року між нею та ОСОБА_1 із строком дії до 31.12.2019 року), а також свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю (серії ПТ № 1646), виданого 21.03.2017 року Радою адвокатів Полтавської області (а. с. 57 - 59).

Таким чином, участь у справі в якості представника позивача адвоката дає можливість у процесуальній спосіб вважати позивача ОСОБА_1 таким, що належним чином повідомлений й повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин та без повідомлення ним про причини такої неявки.

Приходячи до такого, суд покладає в основу судового рішення, що постановляє, правозастосовну практику, викладену Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України, який, з огляду на імперативну норму пункту 6 частини 2 статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями), забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій (тобто сталість та єдність судової практики) у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом, а саме: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, прийняту 22.05.2019 року в межах справи з єдиним унікальним № 310/12817/13 (провадження № 61-36375 св 18), де касаційна інстанція у частині щодо мотивів, з яких виходив Верховний Суд, та застосованих норм права констатує про те, що «Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджується наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

З урахуванням наведеного, беручи до уваги зазначені норми процесуального права, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази з питань своєчасності на належності повідомлення позивача ОСОБА_1 та його представника про дату, час та місце проведення судового засідання, а також щодо наявності або відсутності їх заяв про причини неявки в суд або про розгляд справи за їх відсутності у їх сукупності із заявою про залишення позову без розгляду, суд доходить до обґрунтованого висновку про те, що позивач, будучі належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання з огляду на приписи Цивільного процесуального кодексу України, до суду повторно не з`явився без поважних причин та не повідомивши про причини такої неявки, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, а тому позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини» слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтею 55 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), пунктом 6 частини 2 статті 36 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями), пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року, статтями 1 5, 7, 12, 13, 17, 18, 42, 46, 48, 58, 62, 64, 76 80, 89, 128 131, пунктом 1 частини 2 статті 200, статтями 211, 214, 221, 223, частинами 1 та 2 статті 257, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, пунктом 16 частини 1 статті 353, частиною 2 та 3 статті 354 та пунктом 9 та 11 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ПРОСЯНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на боці відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «Про встановлення факту родинних відносин, про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини»залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що після усунення умов, які були підставою для залишення цього позову без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_1 , а також всім іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи через Нововодолазький районний суд протягом п`ятнадцяти днів з цього дня, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну його частини (скорочене рішення) - в той же строк з дня складання повного рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Вступну та резолютивну частини ухвали було постановлено шляхом прийняття, складено за допомогою комп`ютерного набору та підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику 22.01.2020 року.

Повний текст ухвали складено за допомогою комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику 27.01.2020 року.

Суддя: С. В. Мащенко