Справа 484/2602/20
Провадження № 2/484/1173/20
У Х В А Л А
про відмову в задоволенні клопотання
27.08.2020 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Літвіненко Т.Я. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя

Ухвалою суду від 12.08.2020р. позовну заяву залишено без руху та зобов`язано позивача усунути вказані в ухвалі недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

26.08.2020р. до суду надійшла заява про усунення недоліків у позовній заяві.

Також, разом із заявою надійшло клопотання представника позивача про звільнення останньої від сплати судового збору на підставі п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», вказуючи, що позивачка, з 25.06.2020р. по теперішній час проходить військову службу за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , а тому звільнена від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали приходжу до наступного висновку.

В. у 2018 році становить 368,25 грн., а тому вона не має змоги сплатити судовий збір.

Згідно а. 1 п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

Крім того, у вищевказаній постанові вказано, що при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу,Закону України від 08 липня 2011 року"Про судовий збір", а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Обґрунтовуючи клопотання, представник позивача вказав, що позивачка, проходить військову службу за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , а тому звільнена від сплати судового збору.

Згідно довідки № 1904 від 21.08.2020р., наданої командиром військової частини НОМЕР_1 , солдат ОСОБА_1 з 25.06.2020р. по теперішній перебуває на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 .

Разом з тим, згідно п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що позивачем подано позовну заяву про поділ спільного майна подружжя, що не підпадає під дію п. 12 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, з матеріалів справи не вбачається, що на час подачі позовної заяви позивач є військовослужбовцем, військовозобов`язаним або резервістом, який призваний саме на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори.

Тобто, представником позивача не надано достатніх доводів та обставин, що дають підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу позовної заяви.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що за позовні вимоги майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який діяв на момент подачі позовної заяви, складає 2102 грн., а тому позивач має сплатити 840,80 грн. в якості судового збору за вимогу майнового характеру.

На підставі вищевикладеного, приходжу до висновку, що клопотання не обґрунтоване і задоволенню не підлягає та, враховуючи, що позовна заява вже була залишена без руху, вважаю за необхідне зобов`язати позивача усунути вище вказані недоліки та сплатити судовий збір в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Зобов`язати позивача усунути вище вказані недоліки та сплатити судовий збір в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

СУДДЯ: Т.Я. Літвіненко