Ухвала

25 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 303/3973/17

провадження № 61-12505св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Усика Г. І. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Ступак О. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та заступника прокурора Закарпатської області на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 22 жовтня 2018 року у складі судді Монича В. О. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2019 року у складі колегії суддів: Готри Т. Ю., Собослоя Г. Г., Куштана Б. П.,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, третя особа - Мукачівська місцева прокуратура, про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 22 жовтня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди

37 659,83 грн, з яких: втрати на бензин - 5 439,40 грн, витрати на медикаменти - 690,88 грн; витрати на послуг зв'язку - 189,10 грн; витрати на хварчування - 130,45 грн; витрати на правову допомогу - 25 000,00 грн.

Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 220 926,00 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2019 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , прокуратури Закарпатської області задоволено частково, рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня 2018 року в частині стягнення з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 37 659,83 грн, з яких: втрати на бензин - 5 439,40 грн, витрати на медикаменти - 690,88 грн; витрати на послуг зв`язку - 189,10 грн; витрати на хварчування - 130,45 грн; витрати на правову допомогу - 25 000,00 грн, скасовано, і у задоволенні цих вимог ОСОБА_1 відмовлено.

У частині стягнення з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 220 926,00 грн рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня

2018 року змінено. Стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом їх списання з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 369 600,00 грн.

У решті рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 22 жовтня 2018 року залишено без змін.

Короткий зміст доводів касаційних скарг

У липні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , у якій він просив скасувати рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня

2018 року і постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня

2019 року, та ухвалити нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У липні 2019 року до Верховного Суду також надійшла касаційна скарга заступника прокурора Закарпатської області, у якій заявник просив скасувати частково рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області

від 22 жовтня 2018 року і постанову Закарпатського апеляційного суду

від 29 травня 2019 року в частині стягнення моральної шкоди, та ухвалити у цій частині нове судове рішення, зменшивши розмір моральної шкоди до

110 239,91 грн, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 26 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня 2018 року і постанову Закарпатського апеляційного суду

від 29 травня 2019 року, та витребувано матеріали справи.

Ухвалою Верховного Суду від 29 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою заступника прокурора Закарпатської області на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня 2018 року і постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2019 року.

У серпні 2019 року до Верховного Суду надійшла справа.

Нормативно-правове обгрунтування

За змістом частини другої статті 389 ЦПК України, у редакції, чинній на час подання касаційної скарги, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, суд приходить до висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Щодо виклику у судове засіданні учасників справи

Касаційні скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та заступника прокурора Закарпатської області містять клопотання про виклик представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судове засідання з розгляду касаційної скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та повідомлення Генеральної прокуратури України та прокуратури Закарпатської області про розгляд касаційної скарги заступника прокурора Закарпатської області.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи у судове засідання суд вирішує з урахуванням конкретних обставин справи та встановленої необхідності надання пояснень учасниками справи.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК Українирозгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

При обговоренні доповіді судді-доповідача про проведені підготовчі дії та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення, колегія суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про відсутність необхідності виклику у судове засідання учасників справи для надання ними пояснень та про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні). Копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

З огляду на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, суд інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною другою статті 127 частиною п`ятою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, третя особа - Мукачівська місцева прокуратура, про відшкодування майнової та моральної шкоди, за касаційними скаргами представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та заступника прокурора Закарпатської області на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня

2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня

2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Відмовити у задоволенні клопотань представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та заступника прокурора Закарпатської області про участь у судовому засіданні за касаційними скаргами представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та заступника прокурора Закарпатської області на рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 жовтня 2018 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2019 року.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Г. І. Усик

І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак