25 серпня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді - Колесник С.А.,
при секретарі - Кудіновій К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
17.12.2019 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 , який було зареєстровано 05 жовтня 2007 року Київським відділом РАЦС Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 679.
Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що шлюб між нею та відповідачем був зареєстрований 05.10.2007 у Київському відділі РАЦС ХМУЮ, актовий запис № 679. Від шлюбу подружжя має дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з позивачем та знаходяться на її утриманні. Подружжя тривалий час проживає окремо. Сім`я розпалася через непорозуміння між позивачем та відповідачем, різні погляди на сімейне життя та сімейні обов`язки. На даний час позивач та відповідач проживають окремо, сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують. Вважає, що примирення між нею та відповідачем не можливе, збереження шлюбу суперечило б її інтересам та інтересам дитини.
14.02.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання (а.с. 21).
Рішенням Вищої ради правосуддя № 848/0/15-20 від 20.03.2020 ОСОБА_4 звільнено з посади судді Київського районного суду м. Харкова у зв`язку з поданням заяви про відставку. Після проведення повторного автоматизованого розподілу справи між суддями на підставі п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду згідно з протоколом від 08.04.2020 справа 953/24928/19 (н/п 2/953/1134/20) передано на розгляд судді Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А. (а.с.24).

10.04.2020 ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А. цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу прийнято до провадження та призначено до розгляду в підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження (а.с.25).

В судове засідання позивач та її представник не з"явилися, однак кожна з них 03.08.2020 подали до суду заяви про розгляд спарви без їх участі, проти винесення заочного рішення не заперечують (а.с.50,51).

Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив (а.с.29).

Відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 05 жовтня 2007 року Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 679 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 05.10.2007 року (а.с. 4).

Подружжя має неповнолітню дитину: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ), яка після розірвання шлюбу залишається проживати з позивачкою (а.с. 5).

Згідно зі ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення.

З наданих матеріалів вбачається, що подружжя спільного господарства не ведуть, мешкають окремо. Спору про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, на момент розгляду даної справи, немає. Їхня сім`я розпалась остаточно та збереження шлюбу між сторонами неможливе.

За змістом положень ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Частинами 3, 4 ст.56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємостосунки подружжя, а саме, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують шлюбно-сімейні відносини, вважає необхідним шлюб розірвати, оскільки подальше сумісне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливим.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимими.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд також виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Таким чином, враховуючи конкретні обставини справи, стосунки, які склалися у подружжя, та з урахуванням того, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, причин своєї неявки не повідомив, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя та збереження родини стали неможливими та суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення, в зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач при реєстрації шлюбу не змінювала прізвище.

Позивач не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.110,111,112,114 Сімейного Кодексу України, ст.ст.206,247,258-259,268 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 05 жовтня 2007 року Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 679 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 ).

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».

Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України із врахуванням приписів Закону України № 540-IX від 30 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)».

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи із врахуванням приписів Закону України № 540-IX від 30 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)».

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення складено та підписано 25.08.2020.

Суддя С.А. Колесник