Справа № 314/3757/19
Провадження № 2/314/207/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

20.01.2020 року м. Вільнянськ

Справа № 314/3757/19;

провадження № 2/314/207/2020;

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кіяшко В.О.,

секретар судового засідання Павлівська І.В.,

учасники справи:

-позивач ОСОБА_1 ;

-відповідач ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вільнянськ в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

стислий виклад позицій сторін.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду 22.08.2019 року з позовом до ОСОБА_2 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позовні вимоги мотивував тим, що позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . 21.05.2019 року комісією КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області», було складено акт про залиття квартири позивача. Відповідно до звіту про оцінку збитку нанесеного майну, а саме двокімнатній квартирі, що розташована заадресою: АДРЕСА_2 , вартість збитку складає 8601,65 гривень. Квартира відповідача ОСОБА_2 розташована поверхом вище ніж квартира позивача ОСОБА_1 , який зазначає, що відповідач вже неодноразово затоплював квартиру позивача та при цьому, позивач намагався вирішити це питання в позасудовому порядку, але відповідач все заперечує, та ніяких висновків з приводу усунення причин затоплення його квартири не робить. Отже, на підставі наведеного, позивач вважає, що саме з вини відповідача ОСОБА_2 йому завдана матеріальна шкода, яка пов`язана з необхідністю проведення поточного ремонту квартири, а також моральна шкода у розмірі 10000,00 грн., оскільки через постійні затоплення та псування його майна, він постійно нервує так як змушений відновлювати своє майно, а відповідач ані висновків, ані дій щодо усунення причини затоплення не вживає, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав, просив суд його задовольнити в повному обсязі на тих підставах, що в ньому зазначені, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідач про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України, якщо відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи по суті повідомлений завчасно і належним чином, причин неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав, то за згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Позивач надав свою згоду на заочний розгляд справи.

Заяви, клопотання інші процесуальні дії у справі.

19.09.2019 року відповідно до ст. 14 ЦПК України справа надійшла в провадження судді Кіяшко В.О. у зв`язку з відстороненням судді Беспалько Т.Д. від здійснення правосуддя на підставі рішення Другої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 09.09.2019 року.

Ухвалою суду від 21.10.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання з викликом сторін, роз`яснено відповідачу, право подати відзив на позов і всі докази по справі.

Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши обставини, дослідивши наявні в справі докази в їх сукупності,

встановив

позивачу ОСОБА_1 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . 21.05.2019 року комісією КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області», було складено акт про залиття квартири позивача. Відповідно до звіту про оцінку збитку нанесеного майну, а саме двокімнатній квартирі, що розташована заадресою: АДРЕСА_2 , вартість збитку складає 8601,65 гривень. Квартира відповідача ОСОБА_2 розташована поверхом вище ніж квартира позивача ОСОБА_1 , який зазначає, що відповідач вже неодноразово затоплював квартиру позивача та при цьому, позивач намагався вирішити це питання в позасудовому порядку, але відповідач все заперечує, та ніяких висновків з приводу усунення причин затоплення його квартири не робить.

Оцінка аргументів учасників справи та доводів щодо порушення прав, застосовані норми права.

Доводи позивача, викладені в позовній заяві, суд вважає обґрунтованими з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частина 2 ст. 1192 ЦК України передбачає розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (ч. 3 ст. 386 ЦК України).

Як встановлено в судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно акту комісії КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» від 21.05.2019 року (а.с. 5) при огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири, а саме квартира АДРЕСА_3 з п`ятого поверху, власником якої є відповідач ОСОБА_2 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна, яка міститься в матеріалах справи, від початку року вже вчетверте заливає квартиру АДРЕСА_4 , яка належить позивачу ОСОБА_1 . Попередні випадки намагалися вирішити звичайним спілкуванням та домовленостями, але мешканці квартири АДРЕСА_3 не йдуть на контакт і не усувають проблему, а саме слюсарями комунального підприємства при попередніх оглядах зливного бачка унітазу зазначеної квартири було з`ясовано, що в момент включення води в системі водопостачання зливний бачок не тримає воду внаслідок чого відбувається залиття квартири АДРЕСА_4 .

Відповідно до звіту про оцінку збитку нанесеного майну від 21.05.2019 року, а саме двокімнатній квартирі, що розташована заадресою: АДРЕСА_2 , вартість відновлюваного ремонту квартири складає 8601,65 грн. (а.с. 3).

Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавством в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Як роз`яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Таким чином, у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

Відповідно до ст. ст. 322, 360 ЦК України власник (співвласник - відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності), зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, брати участь у витратах на утримання та збереження спільного майна.

Оскільки залиття квартири позивача сталося через неналежний догляд відповідачем за технічним станом зливного бачку, суд дійшов висновку про стягнення з відповідачів матеріальної шкоди в розмірі 8601,65 грн. (сума вартості відновлюваного ремонту згідно звіту про оцінку збитку нанесеного майну від 21.05.2019 року).

Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Згідно з ч. 1ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за N 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин.

Позивачем зазначено, що неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, які він оцінює у розмірі 10000 грн.

На підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд, приходить до висновку про необхідність задоволення моральної шкоди у розмірі співмірному матеріальній шкоді, що складає 8601,65 грн.

Судові витрати.

Судові витрати у справі складаються із судового збору в сумі 768,40 грн., вони понесені позивачем і в силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню на його користь в повному розмірі з відповідача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-289 ЦПК України, суд, -

вирішив:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з ОСОБА_2 , (адреса: АДРЕСА_5 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 ) суму матеріальної шкоди у розмірі 8601 (вісім тисяч шістсот одна) гривня 65 копійок.

3. Стягнути з ОСОБА_2 , (адреса: АДРЕСА_5 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 ) суму моральної шкоди у розмірі 8601 (вісім тисяч шістсот одна) гривня 65 копійок.

4. Стягнути з ОСОБА_2 , (адреса: АДРЕСА_5 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 ) судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 копійок.

5. В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Оскарження заочного рішення відповідачем в апеляційному порядку може мати місце лише в разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення та в разі ухвалення повторного заочного рішення судом першої інстанції. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області, протягом 30 днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку після закінчення строку для подання апеляційної скарги, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення суду складено 24.01.2020 року.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 .

Відповідач: ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_5 .

Суддя ОСОБА_3 Кіяшко

24.01.2020