Справа №359/5906/20
Провадження №2-з/359/87/2020
УХВАЛА

21 серпня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Коробові О.П.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання недійсним договору довічного утримання,

встановив:

1. Суть процесуального питання, що розглядається судом.

1.1. ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_3 , звернулась з вказаною заявою та посилається на те, що її довіритель має намір пред`явити позов про визнання недійсним договору довічного утримання, укладеного 22 листопада 2017 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 . Предметом цього договору є житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,2298 га з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована в с. Гнідин Бориспільського району. Право власності на ці об`єкти нерухомого майна зареєстровані за ОСОБА_4 . Він може в будь-який час відчужити спірне домоволодіння та земельну ділянку у власність інших осіб. Такі дії ОСОБА_4 унеможливить виконання рішення суду про задоволення позову та утруднить захист прав ОСОБА_3 . Тому ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_3 , просить суд накласти арешт на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,2298 з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку), розташовану в с. Гнідин Бориспільського району.

1.2 У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримує заяву, наполягає на її задоволенні.

1.3. ОСОБА_4 не з`явився у судове засідання. Як вбачається з ч.1 ст.153 ЦПК України, його неявка не перешкоджає розгляду процесуального питання про забезпечення позову.

2. Обставини, встановлені судом, та зміст процесуальних правовідносин.

2.1. Зі змісту накладної №993 та відповідного фіскального чеку (а.с.21) вбачається, що 21 серпня 2020 року ОСОБА_3 пред`явила до Бориспільського міськ-районного суду позов (а.с.22-27): просить визнати недійсним договір довічного утримання, укладений 22 листопада 2017 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Меленною Т.К. та зареєстрований в реєстрі за №3503.

2.2. Зі змісту інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №217596376 та №217608914 від 24 липня 2020 року (а.с.8-10, 11-13) вбачається, що предметом оспорюваного договору був житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,2298 з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована в с. Гнідин Бориспільського району.

2.3. Спірні процесуальні правовідносини регулюються главою 10 «Забезпечення позову» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

3. Норми процесуального права та стала судова практика, якими керується суд при розгляді заяви про забезпечення позову.

3.1. Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

3.2. Згідно з ч.3 ст.150 цього ж Кодексу заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

3.3. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

4. Мотиви, якими керується суд при розгляді заяви про забезпечення позову.

4.1. Зі змісту інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №217596376 та №217608914 від 24 липня 2020 року (а.с.8-10, 11-13) вбачається, що право власності на спірне домоволодіння та земельну ділянку зареєстровано за ОСОБА_4 В Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутні записи про застосування арешту або заборони відчуження щодо вказаних об`єктів нерухомого майна. Ці обставини переконливо свідчать про те, що ОСОБА_4 в будь-який час може відчужити домоволодіння та земельну ділянку у власність інших осіб. В такому випадку ОСОБА_3 буде вимушена додатково звертатись до суду з позовом про визнання недійсним правочину або витребування вказаних об`єктів нерухомого майна з чужого незаконного володіння. Ця обставина переконливо свідчить про те, що невжиття заходів забезпечення позову істотно утруднить захист прав позивача.

4.2. Крім того, заходи забезпечення позову у виді накладення обтяження на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,2298 з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житло-вого будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку), розташовану в с.Гнідин Бориспільського району, є співмірним із заявленою позовною вимогою.

4.3. Безумовно, накладення арешту на спірне домоволодіння та земельну ділянку призведе до втручання держави у право ОСОБА_4 на мирне володіння його майном. Водночас, таке втручання є не тільки виправданим, але й конче необхідним, оскільки воно спрямовано виключно на забезпечення цивільного судочинства та запобігання виникнення нових спорів. Такі цілі становлять суспільний інтерес, який превалює над індивідуальними свободами відповідача. Крім того, арешт домоволодіння та земельної ділянки полягає у позбавленні ОСОБА_4 можливості лише розпоряджатись цими об`єктами нерухомого майна. Водночас, відповідач зберігає за собою право повноцінно користуватись та володіти ними. Це свідчить про те, що накладення арешту на домоволодіння та земельну ділянку не призведе до жодних негативних наслідків. Вжиття цього процесуального заходу не порушить вимоги, передбачені ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

5. Висновок суду.

5.1. З огляду на це суд вважає, що з метою забезпечення пред`явленого позову допустимо накласти арешт на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,2298 з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку), розташовану в с. Гнідин Бориспільського району.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ч.6 ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 , діючої в інтересах ОСОБА_3 , про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,2298 з кадастровим номером :01:010:0493 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибну ділянку), розташовану в с. Гнідин Бориспільського району.

Стягувач: ОСОБА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проживає по АДРЕСА_2 .

Боржник: ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер не відомий, проживає по АДРЕСА_1 .

Повний текст ухвали суду складений 26 серпня 2020 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець