"19" серпня 2020 р. Справа № 363/896/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

пред`явлену позовну заяву ухвалою суду від 04 березня 2020 року залишено без руху, оскільки її подано без дотримання статей 175 ЦПК України і встановлено для усунення недоліків строк до 27 березня 2020 року, але не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

Однак, недоліків позивач не усунув, до суду повернулось рекомендоване повідомлення про вручення 02 травня 2020 року адресату поштового повідомлення.

Так, згідно роз`яснень даних у п. 2 постанові Пленуму ВССУ Про судову практику в справах про зняття арешту з майна № 5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI).

У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі.

У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що він є власником будинку АДРЕСА_1 , успадкував чи оформляє спадщину, або йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Крім того, позивачем не зазначено особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, або особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Не зазначено третьою особою відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення, копії позовної заяви разом з доданими до неї документами у кількості цих учасників справи не подано.

Не зазначено учасником справи й Вишгородську державну нотаріальну контору, якою внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, й копії позовної заяви разом з доданими до неї документами у кількості цих учасників справи не надано.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, обставини позову викладено не повно, характер спірних правовідносин не обґрунтовано які є недостатньо визначеними.

У той же час з матеріалів справи встановлено, що оскаржений арешт накладено на підставі рішення Згурівського районного суду Київської області від 15 серпня 2007 року.

Статтею 129-1 Конституції України, ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ст. 18 ЦПК України передбачено обов`язковість судових рішень.

Зокрема, за змістом вказаних вимог Закону передбачено, що всі судові рішення, які набрали законної сили обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Рішення суду, яке набрало законної сили є обов`язковим для виконання та в розумінні зазначених вище норм Закону повинно бути виконано з метою забезпечення ефективного та реального захисту прав та інтересів людини.

В позові не зазначено долю вказаного судового рішення та чи зберігає воно свою законну силу на даний час.

Водночас рішення Згурівського районного суду Київської області від 15 серпня 2007 року, яким накладено арешт на майно, може бути оскаржено чи переглянуто в порядку визначеному ЦПК України і не може бути предметом самостійного позовного провадження.

Дані щодо звернення позивача до Згурівського районного суду Київської області в порядку передбаченому чинним законодавством України в матеріалах справи відсутні.

Не надано й суду належним чином завіреної копії рішення Згурівського районного суду Київської області від 15 серпня 2007 року, яким накладено спірний арешт.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо залишення позовної заяви без руху продовжились на строк дії такого карантину.

Таким чином вказані недоліки позовної заяви позивачем до закінчення строку дії карантину так і не усунуто.

Тому, у встановлений судом строк позовну заяву, яка б відповідала вимогам статей 175 ЦПК України не подано та недоліки не усунуто, що є підставою для її повернення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачу.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для цього.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя: