Постанова

Іменем України

19 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 753/5153/18

провадження № 61-4642св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),

суддів: Дундар І. О., Журавель В. І., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року у складі судді: Шахової О. В.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У березні 2018 року публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк», банк) звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року позов АТ КБ «Приватбанк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором в сумі 22 559,03 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Короткий зміст ухвал суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року залишено без руху.

Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: для подання заяви про поновлення строку з зазначенням причин поважності пропуску строку та доказів на їх підтвердження; для визначення всіх учасників справи, їх процесуального становища, із зазначенням повного найменування, ім`я, їх місцезнаходження або місця проживання чи перебування; для зазначення вірної дати ухвалення судового рішення; для зазначення в чому полягає незаконність та необґрунтованість судового рішення Дарницького районного суду м. Києва від 7 серпня 2018 року; для зазначення прохання про прийняття судового рішення за наслідками розгляду апеляційної скарги; для надання до суду апеляційної інстанції додатків, які перераховані ним в апеляційній скарзі.

Роз`яснено ОСОБА_1 якщо у визначений судом десятиденний строк він усуне недоліки апеляційної скарги, однак протягом десяти днів не подасть заяву про поновлення строку, або вказані ним підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року відмовлено.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що ОСОБА_1 не подано клопотання про поновлення строку для звернення з апеляційною скаргою на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року з зазначенням причин поважності пропуску строку та доказів на їх підтвердження. Натомість, в прохальній частині заяви відповідач просить розглянути «даний апеляційний позов і поновити пропущений строк, визнати судом його поважним, для пред`явлення виконавчого документа до виконання». Окрім цього, станом на 20 лютого 2020 року, особою, яка подала до суду апеляційну скаргу, зазначені в ухвалі Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року інші недоліки не усунуті.

Аргументи учасників справи

У березні 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав касаційну скаргу в якій, з урахуванням уточненої касаційної скарги просив скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року та справу направити на новий апеляційний розгляд зі стадії відкриття апеляційного провадження. При цьому, посилався на порушення апеляційним судом норм процесуального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження міститься в апеляційній скарзі з зазначенням причин. Апеляційний суд був зобов`язаний поновити відповідачу ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 03 липня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі.

В ухвалі Верховного Суду від 03 липня 2020 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження, оскільки касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України (порушення норм процесуального права).

Ухвалою Верховного Суду від 11 серпня 2020 року справу призначено до судового розгляду.

Позиція Верховного Суду

Колегія суддів приймає аргументи, які викладені в касаційній скарзі, з таких мотивів.

Відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня (частина п`ята статті 272 ЦПК України).

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Право на ефективний судовий захист передбачає, що сторони цивільного судочинства повинні мати змогу реалізувати право подати апеляцію з того моменту, коли вони фактично поінформовані про самі судові рішення, що можуть порушувати їх законні права чи інтереси (RYAZANTSEV v. RUSSIA, N 21774/06, § 53, від 10 березня 2011 року).

Європейський суд з прав людини вказав, що районний суд не надав заявнику мотивоване рішення суду в строки, передбачені законом, і заявник безперечно стверджував, що він має намір оскаржити рішення суду першої інстанції. Відповідно можна вважати, що заявник пред`явив непряме клопотання (implied request) про відновлення процесуального строку. Припущення зворотного є вираженням надмірного формалізму. Більше того, з урахуванням причини, по якій заявник не подав скаргу у встановлений строк, національним судам належало відновити строк для подання скарги за їх власною ініціативою (GEORGIY NIKOLAYEVICH MIKHAYLOV v. RUSSIA, № 4543/04, § 56, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року).

Аналіз матеріалів справи свідчить, що:

в матеріалах справи відсутні дані про повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи в суді першої інстанції. В матеріалах справи міститься тільки супровідний лист про направлення копії ухвали суду першої інстанції від 26 квітня 2018 року і позову ОСОБА_1 та повернення повідомлення про вручення з відміткою відділення поштового зв`язку «за закінченням встановленого строку зберігання» (а. с. 44, 45, 46);

в матеріалах справи наявний супровідний лист про направлення рішення суду першої інстанції та ухвали про виправлення описки в ньому, але відсутні докази вручення рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 (а. с. 53);

06 грудня 2019 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій вказував, що не повідомлявся про засідання суду першої інстанції (а. с. 55);

в поданій 11 лютого 2020 року заяві ОСОБА_1 на усунення недоліків апеляційної скарги, ОСОБА_1 зазначав, що не отримав оскаржене ним рішення суду першої інстанції, а про його існування дізнався після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження та просив поновити пропущений строк (а. с. 67, 68).

судове рішення під розписку ОСОБА_1 вручено 28 лютого 2020 року (а. с. 109).

Таким чином, суд апеляційної інстанції проявив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, не розглянув клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, за відсутності в матеріалах справи даних про вручення рішення суду першої інстанції відповідачу, а тому колегія суддів вважає необґрунтованими висновки суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена ухвала апеляційного суду постановлена без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу слід задовольнити, оскаржену ухвалу скасувати і передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року скасувати.

Передати справу № 753/5153/18 до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасована ухвала Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року втрачає законну силу.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: І. О. Дундар

В. І. Журавель

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук