Справа № 138/2370/18
Провадження №:2/138/42/20
УХВАЛА

Іменем України

13 лютого 2020 року м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого, судді: Цибульського О.Є.,

з участю: секретаря Спічко А.В.,

прокурора Коцулима Б.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про залишення без розгляду позовної заяви поданої заступником керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вирубування дерев, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури подав до Могилів-Подільського міськрайонного суду позовну заяву в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вирубування дерев.

До початку розгляду справи по суті представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні заявила клопотання про залишення позову без розгляду з тих підстав, що прокурор в даному випадку не мав підстав для подання даного позову до суду та здійснення представництва інтересів держави в суді.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав клопотання про залишення позову без розгляду.

Прокурор Коцулим Б.В. в судовому засіданні заперечував проти залишення позову без розгляду, оскільки існували підстави для подання даного позову до суду та здійснення представництва інтересів держави прокурором в суді, в зв`язку з тим, що позивачами не здійснювалися дії для захисту інтересів держави.

Представник позивача Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області Спринчинат О.М. в судовому засіданні позовні вимоги не підтримала, та не заперечувала проти залишення позову без розгляду.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, де просив розгляд справи провести у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, відзив на позов, відповідь на відзив, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у відповідності до клопотання представника відповідача позов слід залишити без розгляду з наступних підстав:

положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст.175 ЦПК України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч.ч. 3, 4, 5 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі самостійно обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

За змістом пункту 3 частини першої ст.131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

У пункті 3 частини першої ст. 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді.

Згідно ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором в суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Згідно п. 1 ч. 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Всі вище вказані докази в своїй сукупності є підставами для здійснення прокурором представництва інтересів держави в суді. Разом з тим, їх відсутність в силу статті 23 Закону України «Про прокуратуру» виключає таке представництво.

Правовий аналіз змісту частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

(а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

(б) у разі відсутності такого органу.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.09.2018 по справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі N 910/18770/17.

В даному випадку прокурор не надав належних і допустимих доказів на підтвердження заяви про бездіяльність уповноваженого на державне представництво органу державної влади (місцевого самоврядування), якою було обґрунтовано необхідність представництва прокурором інтересів держави.

Як вбачається з матеріалів справи, після закриття кримінального провадження (а.с.32-33), порушеного щодо незаконної порубки дерев, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, останнього Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєне та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 204 грн., який ним сплачено. Дані обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення №008316 від 15.05.2018, постановою про накладення адміністративного стягнення №04/107 від 21.05.2018, винесеною старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища, квитанцією про сплату штрафу ОСОБА_2 від 21.06.2018 (а.с.16-17,18, 34-35).

Вище вказані докази не свідчать про бездіяльність Державної екологічної інспекції у Вінницькій області чи Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області.

За таких обставин, суд вважає, що прокурор не навів чіткого і законного обґрунтування підстав здійснення представництва інтересів Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, та Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області в суді.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи вище викладене, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву.

Керуючись ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ст. 4, 56, 175, 185, п.2 ч.1 ст. 257, 258-261, 353-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву подану заступником керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, Мервинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вирубування дерев.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або складення. Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: