печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" серпня 2020 р. суддя Печерського районного суду м. Києва Бусик О.Л., розглянувши заяву представника позивача про забезпечення позову в справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, Державний нотаріус Вільногірської державної нотаріальної контори Канюга Ольга Василівна, Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Корольов Вадим Вячеславович про визнання договору недійсним та скасування державної реєстрації,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним вище позовом.

Одночасно з поданням позовної заяви до суду подано заяву про забезпечення позову, в якій представник позивача просить суд забезпечити позов шляхом накласти арешт на нерухоме майно, а саме: нежилі приміщення з №1 по №8 (групи приміщень №220) (літ. А), загальною площею 187,9 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 до розгляду справи по суті із забороною акредитованим суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно зазначеного майна.

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову сторона позивача наводить наступні обставини.

На примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова В.В. перебуває виконавче провадження № 61020172 від 20.01.2020 року, яке відкрито на підставі виконавчого листа № 2-294/10, виданого 08.04.2011 року Печерським районним судом м. Києва про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , на користь АТ «ОТП Банк» у розмірі 606 054,56 гривень, що еквівалентно 78 419,15 доларів США заборгованості по кредиту, 82 817,07 гривень, що еквівалентно 10 715,94 доларів США процентів за користування кредитом, 102 891,05 гривень пені та 75,00 гривень штрафу, 2 550,00 гривень витрат на сплату судового збору та 240,00 гривень витрат на ІТЗ, а всього 794 627, 68 гривень.

В межах виконавчого провадження № 61020172, 20.01.2020 р. винесено постанову про арешт майна боржника та відповідно внесено запис про обтяження за № 35111876 до Державного реестру речових прав на нерухоме майно, докази цьому надаємо у додатках до цієї заяви.

Крім того, з інформаційної довідки № 196905976 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта від 20.01.2020 р. було встановлено, що за боржником було зареєстровано запис про обтяження № 15401171 на підставі постанови, 1433/5, серія та номер: 51563602. виданої 08.07.2016 р. Печерським РВДВС м. Київ - арешт нерухомого майна.

Як вбачається з інформаційної довідки № 196905976 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта від 20.01.2020 р. за ОСОБА_1 , станом на момент отримання інформації - 20.01.2020 р., було зареєстровано відповідне нерухоме майно, а саме: нежилі приміщення з № 1 по № 8 (групи приміщень №220) (літ. А), загальною площею 187,9 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

24.07.2020 р. з листа приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова В.В. за вих. № 1272 від 24.07.2020 р. АТ «ОТП Банк» дізналося, що 29.04.2020 р. ОСОБА_1 здійснив відчуження, шляхом укладення договору купівлі-продажу нежилих приміщень на користь ОСОБА_2 належного йому нерухомого майна, а саме: нежилих приміщень з №1 по №8 (групи приміщень №220) (літ. А), загальною площею 187,9 кв.м.,що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, АТ «ОТП Банк» вважає, що ОСОБА_1 здійснив відчуження, а ОСОБА_2 набув у власність зазначене вище нерухоме майно, виключно з подальшою метою та умислом ухилення від виконання зобов`язання за рішенням суду щодо стягнення заборгованості за кредитним договором.

Наразі, у позивача є підстави вважати, що ОСОБА_2 може позбутись отриманого 29.04.2020 р. у власність нерухомого майна задля уникнення арешту майна та його примусового продажу з метою стягнення коштів на користь позивача, при цьому ОСОБА_2 може ухилятись від виконання рішення суду, в тому числі і шляхом продажу (реалізації, передачі в заставу тощо) належного йому майна, або здійснити інші дії, що утруднить виконання рішення суду.

Оцінивши наведені представником позивача доводи щодо вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно ст. 149 ЦПК Українисуд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексузаходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Враховуючи, що предметом позову, який перебуває в провадженні суду є скасування реєстрації права власності на нерухоме майно, суд вважає, що стороною позивача обрано правильний та допустимий спосіб забезпечення позову в частині накладення арешту на нерухоме майно, який забезпечить збалансованість інтересів сторін, є співмірний з вимогами позову, та спроможний забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про забезпечення позову в справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бригіда Володимир Олександрович, Державний нотаріус Вільногірської державної нотаріальної контори Канюга Ольга Василівна, Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Корольов Вадим Вячеславович про визнання договору недійсним та скасування державної реєстрації - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: нежилі приміщення з №1 по №8 (групи приміщень №220) (літ. А), загальною площею 187,9 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 до розгляду справи по суті.

Заборонити акредитованим суб`єктам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав (в тому числі, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад Київській, Севастопольській міським, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень») вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі - державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, відкриття та/або закриття розділів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо нерухомого майна, а саме: нежилі приміщення з №1 по №8 (групи приміщень №220) (літ. А), загальною площею 187,9 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя О.Л. Бусик