справа №619/2086/20
провадження №2/619/809/20
У Х В А Л А

10 серпня 2020 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді Кононихіної Н.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Мєщан І.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Дергачі цивільну справу №619/2086/20;

ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 ;

вимоги позивача: про розірвання шлюбу;

Суть питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому на підставі ст.ст.110, 112 СК України просила розірвати шлюб.

Відповідач в судовому засіданні заявив клопотання про надання строку для примирення.

Позивач у судовому засіданні заперечила щодо клопотання про надання терміну на примирення, зазначила що заявлене клопотання є безпідставним, суперечитиме інтересам позивача та примирення між ними неможливе, просила в задоволенні клопотання відповідача відмовити.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Суд дійшов до висновку про відмову в наданні подружжю строку на примирення з наступних мотивів.

Відповідно до ч.1 ст.111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Пленум Верховного Суду України у п.10 своєї постанови «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року роз`яснив судам, що передбачене ч.1 ст.111 СК України, вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч.5 ст.191 ЦПК України). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

При визначенні строку на примирення, суд з`ясовує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 08 липня 2020 року сторонам надавався строк для примирення один місяць з дня проголошення ухвали суду, однак сторони не примирилися, позивач наполягає на розірванні шлюбі та зазначає, що вони з чоловіком разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, подальше спільне життя з відповідачем ОСОБА_2 та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, шлюбні відносини між ними погіршилися, а фактично припинилися, підтримувати в подальшому сімейні стосунки з відповідачем позивач не бажає, ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання припинено, а сім`я існує лише формально, примирення між нами неможливе.

В той же час надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду (Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, справа № 761/33261/16-ц, від 26.11.18)

З огляду на наведене, враховуючи заперечення відповідача проти розірвання шлюбу, а також зважаючи на думку позивача, який на примирення не згоден, про що зазначив у позовній заяві та надав клопотання, в яких заперечує проти примирення з відповідачем, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

За таких обставин, суд, розглянувши клопотання відповідача, врахувавши думку позивача, вивчивши матеріали справи, вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання.

На підставі ст. 111 СК України, керуючись ст.ст. 251, 253, 258-261, ЦПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення - відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н. Ю. Кононихіна