Справа № 161/9204/19
Провадження № 2/161/154/20
У Х В А Л А

27 серпня 2020 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

В складі головуючого судді Івасюти Л.В.

при секретарі судового засідання Мельничук Т.Ю.

з участю представника третьої особи Слабенко С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Трейд", приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Волинської області Веремчука С.В., треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним іпотечного договору та договору застави, скасування рішення про державну реєстрацію прав та вилучення записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Трейд", приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Волинської області Веремчука С.В., треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним іпотечного договору та договору застави, скасування рішення про державну реєстрацію прав та вилучення записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 27 червня 2019 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за вищевказаним позовом, та розпочато підготовче провадження у справі. Підготовче засідання призначено на 27 серпня 2019 року, о 11год.00хв.

Представником позивача ОСОБА_1 , згідно ордеру про надання правничої допомоги від 27.08.2019р., є адвокат Лавренюк Б.О., який, як зазначено в договорі про надання правничої допомоги, проживає (здійснює адвокатську діяльність) за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 06 вересня 2019 року подав заяву про забезпечення позову, яку ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 вересня 2019 року було задоволено, вжито заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 про визнання недійсним іпотечного договору та договору застави, скасування рішення про державну реєстрацію прав та вилучення записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як випливає з матеріалів справи, ОСОБА_1 та його представник 10.12.2019р. та 29.01.2020р. в судові засідання не з`являлися, і від них не надходили заяви про розгляд справи за їх відсутності, в зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 29.01.2020р.

28 січня 2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 надійшла в суд заява про відкладення розгляду справи, призначеної на 29 січня 2020 року на іншу календарну дату, у зв`язку із зайнятістю його в іншому судовому засіданні , у Господарському суді Волинської області. Розгляд цієї справи було відкладено на 27 лютого 2020 року.

26 лютого 2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 повторно надійшла в суд заява про відкладення розгляду справи, призначеної на 27 лютого 2020 року на іншу календарну дату, у зв`язку неможливістю прибути в судове засідання , через його зайнятість в іншому судовому засіданні, у Любешівському районному суді Волинської області.

04 травня 2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 надійшла в суд заява про відкладення розгляду справи на іншу календарну дату після закінчення карантину, який введено на період з 12 березня до 11 травня 2020 року, через спалах у світі коронавірусу, 11.03.2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID 19», в зв`язку з чим розгляд даної справи було відкладено на 24 червня 2020 року.

23 червня 2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 повторно надійшла в суд заява про відкладення розгляду справи на іншу календарну дату після закінчення карантину, який введено на період з 22 травня до 31 липня 2020 року, 20.05.2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19», в зв`язку з чим розгляд даної справи було відкладено на 27 серпня 2020 року.

26 серпня 2020 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 повторно надійшла в суд заява про відкладення розгляду справи на іншу календарну дату після закінчення карантину, який введено на період з 01 серпня до 31 серпня 2020 року, 22.07.2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним

поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19».

В судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_5 заявив клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з неодноразовою неявкою в судові засідання позивача та його представника.

Суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Разом з тим, постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Луцьку). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Відповідно до ч.5 ст. 130 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Суд також бере до уваги те, що представником позивача ОСОБА_1 , згідно ордеру про надання правничої допомоги від 27.08.2019р., є адвокат Лавренюк Б.О., який проживає (здійснює адвокатську діяльність) у м.Луцьку, по вул.Підгаєцька, 3 (а.с.8 т. 2).

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

В той же час суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, Цивільного процесуального кодексу України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні .

Крім того, згідно вимог ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

На думку суду, позивач ОСОБА_1 , який подав позовну заяву, та його представник, в судові засідання не з`являються без поважних причин, не цікавляться станом провадження в даній справі.

Отже, систематична неявка позивача або його представника в судові засідання з різних підстав, на думку суду, свідчать про зловживання стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до порушення строків розгляду справи і порушення права відповідача на справедливий судовий розгляд впродовж розумного строку.

Частиною 1 ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань та з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника третьої особи Слабенка С.І. про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , у зв`язку з повторною неявкою, без поважних причин, позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання позивача визначені частиною 5 ст. 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин справи , відповідно до зазначених норм процесуального права, а також з метою забезпечення виконання завдань цивільного судочинства, дотримання засад і принципів міжнародного права, з урахуванням того, що належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи, позивач та його представник в судове засідання повторно не з`явилися, при цьому, неодноразово подаючи клопотання про відкладення розгляду справи та повідомляючи про причини своєї неявки в судові засідання, не обґрунтували їх поважність, суд виходячи з положень ч. 5 ст. 223, п. 3. ч. 1 ст. 257 ЦПК України вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 про визнання недійсним іпотечного договору та договору застави, скасування рішення про державну реєстрацію прав та вилучення записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, 259, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Фреш Трейд", приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Волинської області Веремчука С.В., треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним іпотечного договору та договору застави, скасування рішення про державну реєстрацію прав та вилучення записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що він має право звернутися до суду із позовом повторно, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Луцького міськрайонного суду Л.В. Івасюта