УХВАЛА

20 серпня 2020 року м. Кропивницький

справа № 405/6971/16-ц

провадження № 22-ц/4809/1256/20

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Дьомич Л. М., розглянувши заяву про самовідвід за апеляційною скаргою ТМО «Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06 травня 2019 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до територіального медичного об`єднання «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності,визнання протиправними та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Кропивницького апеляційного суду від 05 серпня 2020 року матеріали апеляційної скарги ТМО «Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06 травня 2019 року передано головуючому судді (судді-доповідачу) Дьомич Л. М. Апеляційна скарга зазначена, що подана представником ТМО «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» не містить ні підпису, ні прізвища представника. В день надходження скарги, з Ленінського районного суду м. Кіровограда витребувано матеріали цивільної справи, які надійшли в провадження 20 серпня 2020 року.

Головуюча суддя (суддя-доповідач) Дьомич Л. М., підлягає самовідводу у даній справі, з яких підстав зазначено у відповідній заяві судді про самовідвід від 20 серпня 2020 року.

Так, суддею заявлено самовідвід за підстав передбачених ст. 36 ЦПК України, з посиланням на те, що представником апелянта в суді першої інстанції був ОСОБА_2 . Він тривалий час працював у Кіровському районному суді м.Кіровограда та займав адміністративну посаду голови суду. В цей період ОСОБА_3 працювала суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда. Вказує на те, що на даний час між ними залишилися дружні відносини, вищезазначене не може не викликати сумнівів безсторонності судді в учасників судового розгляду.

Відповідно до ч.1ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтею 39 ЦПК України визначено, що за наявності підстав, зазначених у статях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно з ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, п.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Самовідвід головуючим суддею заявляється з метою недопущення виникнення в учасників судового процесу будь-яких сумнівів щодо можливості необ`єктивного розгляду справи та ухвалення несправедливого рішення.

Так, згідно з роз`ясненнями ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

У своїй Рекомендації № R (94) 12 щодо незалежності, ефективності та ролі суддів (Принцип I(2)(d) Комітет Міністрів Ради Європи визначив, що судді повинні мати необмежену свободу вирішувати справи безсторонньо, у відповідності із своїм сумлінням та тлумаченням фактів згідно з чинними правовими нормами.

Європейська Хартія про статус суддів передбачає, що закон для суддів повинен гарантувати безсторонність, якої члени суспільства мають право очікувати від суддів(пункт 1.1).

Безсторонність визначається Європейським судом відповідно до суб`єктивного підходу, який бере до уваги особисте переконання або інтереси конкретного судді в певній ситуації, а також, відповідно до об`єктивного підходу, що передбачає надання суддею гарантій, достатніх для усунення будь-якого правомірного сумніву у цьому відношенні. Судді повинні за всіх обставин діяти безсторонньо з тим, щоб забезпечити відсутність правомірних підстав у громадян підозрювати якусь упередженість. У цьому відношенні безсторонність повинна бути очевидною як під час виконання суддею судових функцій, так і інших дій.

Принцип поведінки судді, відповідно до яких кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом, з метою виключення будь-яких сумнівів в об`єктивності розгляду справи та реалізації права учасників судового розгляду на справедливий розгляд справи безстороннім судом, забезпечення об`єктивного та неупередженого розгляду справи відповідно до вимог Закону, відображений також у Бангалорських принципах поведінки судді.

Необхідно врахувати, що положеннями антикорупційного законодавства визначено два види конфлікту інтересів: потенціальний та реальний, складовими яких є приватний інтерес.

Приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, утому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими стосунками з фізичними чи юридичними особами.

Наявність чи відсутність приватного інтересу визначається самостійно суддею і залежить від особистісних стосунків судді з певною особою, яка є учасником судового провадження. Суддя самостійно аналізує наявність чи відсутність приватного інтересу в кожній конкретній справі і в подальшому обирає процесуальний спосіб врегулювання конфлікту інтересів.

На підставі викладеного, заява головуючої судді Дьомич Л.М. про самовідвід у даній справі підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 39,40 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву про самовідвід головуючої судді Дьомич Л. М. (суддя-доповідача) за апеляційною скаргою ТМО «Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06 травня 2019 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТМО «Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф у Кіровоградській області» про скасування наказу, відшкодування моральної шкоди - задовольнити.

Цивільну справу № 405/6971/16 (провадження № 22-ц/4809/1256/20) передати на повторний автоматизований розподіл у порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л . М. Дьомич