справа №619/3534/20
провадження №2/619/1041/20
12 серпня 2020 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі головуючого судді Кононихіної Н.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Мєщан І.О.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №619/3534/20 про розірвання шлюбу,
ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:
відповідач: ОСОБА_2 ;
вимоги позивача: про розірвання шлюбу.
Стислий виклад позиції позивача.
Позивач просить суд ухвалити рішення, згідно якому розірвати шлюб з відповідачем, посилаючись на те, що їх шлюб був зареєстрований 02 березня 2017 року в Київському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 126. Від спільного подружнього життя неповнолітніх дітей не мають. Між нею та відповідачем не склалося подружнє життя через несумісність характерів і поглядів на життя. Шлюбно-сімейні стосунки сторони не підтримують з 03.09.2018. Почуття, що зближують подружжя між ними втрачені та примирення не можливе.
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 30 липня 2020 року строк, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню ч.8 ст. 178 ЦПК України.
Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.
30 липня 2020 року було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження та призначено судове засідання на 09 годин 00 хвилин 12 серпня 2020 року. Направлено відповідачеві копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов.
12 серпня 2020 року позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.
12 серпня 2020 року відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не надав, про слухання справи був повідомлений належним чином. Таким чином, суд вважає, що відповідач ухиляється від явки в суд, тому справу можливо розглянути за його відсутністю в заочному судовому засіданні.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі зареєстрованому 02 березня 2017 року в Київському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 126.
Мотиви суду.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з наступних мотивів.
Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Як встановлено судом, сторони створити міцної сім`ї за час спільного проживання не змогли внаслідок чого шлюб фактично розпався, подружні стосунки припинились, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам.
Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Згідно ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Суд вважає, що за таких обставин, сім`я розпалася повністю та відновлена бути не може, оскільки подальше спільне проживання сторін стало неможливим, це суперечить інтересам позивача, який не бажає подальшого перебування у шлюбі, тому шлюб необхідно розірвати.
Стосовно позовних вимог про відновлення при розірванні шлюбу дошлюбного прізвища « ОСОБА_1 », то в цій частині позовних вимог необхідно відмовити з наступних підстав.
Згідно зі ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного) та окремого провадження. Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Частиною 3 ст.293 ЦПК України визначено, що у порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.
Відповідно до ч.8 ст.294 ЦПК України, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
При розірванні шлюбу в позовному провадженні на загальних підставах зміна прізвища після розірвання шлюбу відноситься до компетенції органів державної реєстрації актів цивільного стану на підставі звернення позивача, а у разі відмови органом відновити прізвище, він має право звернутися із відповідним позовом в порядку, передбаченому для оскарження дій державних органів.
Відповідно до ч. 6 ст. 15 Закону України про державну реєстрацію актів цивільного стану, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу.
Таким чином, питання зміни прізвища подружжя після розірвання шлюбу або залишення такого прізвища без змін проводиться в порядку, передбаченому чинним законодавством за заявою того з подружжя, який бажає змінити прізвище.
В даному випадку права позивача в будь-який спосіб не порушені, тож в судовому порядку захисту не підлягають.
Отже, враховуючи, що справа розглядається в порядку позовного, а не окремого провадження, у суду відсутні підстави вирішувати будь-які питання щодо прізвища сторін.
У зв`язку з вищенаведеним, суд вважає за необхідне у задоволенні позовних вимог про відновлення дошлюбного прізвища відмовити.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,80грн, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються, сума сплаченого судового збору підлягає стягненню на його користь з відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
На підставі ст.ст. 24, 105, 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 351, 352, 354, ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований 02 березня 2017 року в Київському районному у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, за актовим записом № 126.
В задоволенні позовних вимог про відновлення дошлюбного прізвища « ОСОБА_1 » - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в сумі 840,80грн (вісімсот сорок гривень 80 копійок).
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя Н. Ю. Кононихіна