Справа № 513/692/20
Провадження № 2/513/406/20
Саратський районний суд Одеської області
31 серпня 2020 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,
В С Т А Н О В И В:
Зміст позовної заяви не відповідав вимогам ст. 175 ЦПК України. а саме: зміст позовних вимог не конкретизований, не зазначені марки транспортних засобів, рік випуску, реєстраційні номери, тощо; не зазначено спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом і який позивач просить суд визначити у рішенні; не викладені обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не зазначені докази, що підтверджують вказані обставини, зокрема постанова державного виконавця про накладення арешту на спірне майно; не вказано місцезнаходження майна, на який накладено арешт, що позбавляє суд можливості визначитись з підсудністю зазначеної справи.
Крім того, у частині першій статті16 ЦК установлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а частиною другою статті 16 ЦК встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом
Разом з тим, зазначений перелік способів захисту цивільних прав чи інтересів не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
За положеннями ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У пункті 2 постанови Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 " Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" роз`яснено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.
Отже належним способом захисту цивільних прав чи інтересів позивачки в даному випадку є звернення до суду з позовом про визнання права власності на спірне майно і про зняття з нього арешту.
У зв`язку з чим, ухвалою Саратського районного суду від 26 серпня 2020 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків п`яти днів днів з дня отримання копії ухвали.
Згідно розписки копію вказаної ухвали 27 серпня 2020 року отримав представник позивачки адвокат Тропанець Ю.С.
28 серпня 2020 року до суду надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявліють самостійних вимог: Саратський районний відділ виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Одеса), Управління Укртрансбезпеки Одеської області про поділ спільного майна подружжя.
Вивчивши уточнену позовну заяву, суд дійшов висновку, що у встановлений строк позивачка не виконала вимоги ст. 175 ЦПК України та не усунув всі недоліки позовної, які зазначені в ухвалі Саратського районного суду Одеської області.
Зокрема, позивачка в уточненій позовній заяві не зазначила способ захисту прав, передбачений ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", не зазначила докази, що підтверджують обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги, зокрема, відомості щодо постанови державного виконавця про накладення арешту на спірне майно; не вказано місцезнаходження майна, на який накладено арешт, що позбавляє суд можливості визначитись з підсудністю зазначеної справи.
На підставі викладеного, відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України позовну заяву належить вважати неподаною та повернути позивачці.
Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.
Керуючись ст. ст. 185, 177, 258- 261, 353, 354 ЦПК України, суддя
У Х В А Л И В:
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - вважати неподаною та повернути позивачу.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя А. І. Бучацька