Провадження № 2/761/501/2020
06 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді: Мальцева Д.О.
при секретарі: Чугаєва І.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про захист прав споживачів та стягнення пені,
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» (далі по тексту - відповідач), відповідно до якого просила стягнути з відповідача на свою користь 7 999 039, 06 грн. пені.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.12.2014 між сторонами укладено попередній договір про укладення в майбутньому договору купівлі-продажу, відповідно до якого відповідач зобов`язався передати окрему квартиру № 211 в секції №2, загальною площею 101, 06 кв.м в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_4 . Позивач, в свою чергу, зобов`язався прийняти квартиру та оплатити її вартість, яка згідно умов Договору, становить 730 505, 85 грн. Крім того, позивачем до укладення Основного договору було сплачено 82, 0363 % забезпечувальної суми, що складає 576 196, 00 грн. Строк укладення Основного договору - до 30.06.2016.Позивач свої зобов`язання за попереднім договором виконав, однак відповідач у визначений строк будівництво будинку не завершив, правовстановлюючі документи на квартиру № 211 не отримав, будинок в експлуатацію не ввів, всіх дій для укладення Основного договору не вчинив, а відтак не виконав умови Попереднього договору. За таких обставин, оскільки укладений між сторонами договір належить до сфери регулювання Закону України «Про захист прав споживачів» позивач просить на підставі ч. 5 ст. 10 Закону стягнути з відповідача пеню за прострочення виконання у розмірі 3 % загальної вартості замовлення за 580 днів прострочення, починаючи з 01.07.2016 в розмірі 7 999 039, 06 грн.
13.06.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Рибака М.А. позовні вимоги ОСОБА_1 виділені в окремне провадження.
14.06.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Рибака М.А. виправлено описку в ухвалі суду від 13.06.2018.
10.07.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Рибака М.А. по справі відкрито загальне позовне провадження, призначено проведення підготовчого засідання.
03.12.2018 відповідно до Розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва «Щодо повторного автоматичного розподілу справи» № 01-08-1485 та Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа надійшла до провадження судді Мальцева Д.О.
05.12.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. справу прийнято до свого провадження та призначено до свого розгляду.
25.03.2019 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та його представника.
25.03.2019 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті.
06.02.2020 від представника позивача надійшла заява про розгляду справи за відсутності позивача та його представника.
Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явились. Як вже зазначалось вище, через канцелярію суду представник позивача подав заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність. Зазначив, що позов підтримує у повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. Судом вживалися заходи щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи належним чином, на адресу відповідача направлялась копія ухвали про відкриття провадження по справі та судові повістки.
Разом з тим, відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України), суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач щодо заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1, 2 ст. 280 та відповідно до ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що 08 грудня 2014 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ВКФ ФАРБИ УКРАЇНИ» та ОСОБА_1 укладено Попередній договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Іванчик І.І., зареєстровано в реєстрі за № 3625 (далі по тексту - Попередній договір).
Відповідно до п.п. 1.1. Попереднього договору, сторони зобов`язуються в строки, встановлені Договором, укласти в майбутньому Договір купівлі-продажу квартири («Основний договір»), відповідно до якого сторона 1 (в Основному договір - Продавець) зобов`язується передати окрему квартиру у приватну власність, характеристики якої вказані в п. 1.3. розділу цього Договору, (далі - «Об`єкт»), в житловому будинку, за адресою: АДРЕСА_4 (далі - «Будинок»), а Сторона 2 (в Основному договорі -Покупець) зобов`язується прийняти Об`єкт та належним чином оплатити його вартість в обсязі згідно з розділом 2 Попереднього договору.
Відповідно до п. 1.2. Попереднього договору, сторони зобов`язуються укласти Основний договір в строк до 30.06.2016, з урахуванням вимог п. 4.2. Попереднього договору. Сторони установили, що Основний договір укладається протягом п`яти календарних днів з моменту отримання Стороною 2 відповідного повідомлення від Сторони 1. В будь-якому випадку Сторона 1 повинна направити стороні 2 вказане повідомлення протягом 5 робочих днів після отримання Стороною 1 правовстановлюючих документів на Об`єкт та надання Реєстраційною службою ГУЮ у м. Києві документів, що є необхідними для належного укладення та оформлення Основного договору.
Характеристики Об`єкта: адреса - АДРЕСА_4 , кількість кімнат - 4, загальна площа 101, 06 кв.м, житлова площа - 59, 6 кв.м. (п. 1.4. Попереднього договору).
Згідно п. 2.1. Попереднього договору, сторони встановили та погодились, що при укладенні Основного договору 100 % ціна Об`єкта (сума Основного договору) дорівнює розміру забезпечувального платежу, що має бути сплачений Стороною 2 згідно з п.п. 2.3.1. п. 2.3. розділу 2 цього Договору та складає разом з ПДВ 730 505, 85 грн.
За умовами п. 4.2., п.п.2.3.2. п. 2.3. розділу 2 Договору, сторони погодили, що Основний договір може бути укладений виключно у разі сплати Стороною 2 повної суми коштів, що передбачена п.п.2.3.1 п. 2.3. розділу 2 цього Договору на банківський рахунок Сторони 1 у належному порядку. Кожний платіж за цим Договором сплачується Стороною 2 в безготівковій формі на банківський рахунок сторони 1.
Даний Попередній договір вступає в силу з моменту його підписання обома сторонами і діє до моменту укладення Основного договору, або до моменту виконання зобов`язань за Попереднім договором щодо штрафних санкцій відповідною стороною при розірванні Попереднього договору (п. 6.1. Попереднього договору).
Однак, будь-яких доказів які б підтверджували факт виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором щодо будівництва та введення в експлуатацію будинку в строки, обумовлені сторонами у договорі, суду надано не було.
Згідно до ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до положень ст. 627 ЦК України сторони є вільні в укладенні договору та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
Положеннями ч.1,2 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
В свою чергу, відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Як передбачено ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до п. 5.1. Попереднього договору, за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за Попереднім договором винна сторона несе відповідальність, передбачену чинним законодавством України. Сторона, яка необґрунтовано ухиляється (відмовляється) від укладення Основного договору, зобов`язана відшкодувати іншій Стороні завдані цим фактичні збитки протягом 30 календарних днів з моменту, у який мав бути укладений Основний договір.
Згідно зі статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
За умовами ч. 2 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Статтею 550 ЦК України передбачено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Крім того, відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів врегульовано Законом України «Про захист прав споживачів».
З урахуванням характеру правовідносин, які регулюються вказаним Законом, та виходячи із принципів цивільного судочинства і наявності у спірних правовідносинах сторони, як особа - споживач, можна зробити висновок, що цим Законом регулюютьсявідносини, що виникають із договорів купівлі-продажу, майнового найму (оренди), надання комунальних послуг, прокату, перевезення, зберігання, доручення, комісії, фінансово-кредитних послуг тощо. Такі відносини можуть виникати з актів законодавства або з інших угод, які не суперечать закону.
Отже, аналізуючи предмет та умови вищезазначеного Договору, наявні підстави для висновку, що договір являється договором купівлі-продажу з розстроченням платежу покупцем майбутнього житла, і за своєю суттю практично схожий з Договором (забезпечувальний платіж, передплата (фактично, інвестиціяу будівництво) зажитлове приміщення,якого ще не існує, встановлений термін укладення Основного договору- фактично, завершення будівництва та отримання правовстановлюючих документів, визначення характеристик майбутнього житла, та будівельних робіт, які мають бути виконані, тощо).
Таким чином, правовідносини за обома вищезазначеними видами договорів і, зокрема, відносини відповідача (виконавця робіт (послуг) зі спорудження Об`єкта нерухомості та позивача (замовника та покупця) за своїм характером належать до сфери регулювання Закону України «Про захист прав споживачів».
В свою чергу, нормами ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» врегульовано, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
При цьому, згідно з ч.1 ст. 76, ч. 1 ст.77 та ст. 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Так, в судовому засіданні встановлено, що відповідач належним чином умови Попереднього договору не виконав, Основний договір з позивачем не уклав в строки, визначені Договором.
При цьому, в судове засідання відповідач не з`явився, зазначені обставини належними та допустимими доказами не спростував.
За таких обставин, позивач, як споживач, вправі вимагати відповідача стягнення неустойки, передбаченої ч. 5 ст. 10 цього Закону України «Про захист прав споживачів» у вигляді пені в розмірі 3 % загальної вартості замовлення.
Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, виходячи з наступного.
Так, позивач просить стягнути на свою користь пеню за прострочення виконання зобов`язань за Попереднім договором, виходячи з розрахунку: 730 505, 85 грн. ( загальна вартість об`єкта нерухомого майна) * 3 % (відповідно до ч. 5 ст. 10 цього Закону України «Про захист прав споживачів») * 580 (дні прострочення, починаючи з 01.07.2016), / 100 % = 7 999 039, 06 грн.
Однак, як вбачається з матеріалів справи позивачем було сплачено забезпечувальний платіж в розмірі 82, 0363 % (82, 9059 м.кв), що складає 576 196, 00 грн.
Відтак, сума пені, передбачена положеннями ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», становить 6 309 346, 20 грн., виходячи з розрахунку: 576 196, 00 (загальна вартість об`єкта нерухомого майна) * 3 % (відповідно до ч. 5 ст. 10 цього Закону України «Про захист прав споживачів») * 365 / 100 %).
Крім того, згідно положень ч. 6 ст. 141 ЦПК України, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідача в дохід держави суми судового збору у розмірі 9605, 00 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 526, 530, 549, 550, 610, 611, 626, 627, 629, 638 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів», ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273, 280-282, 289, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» про захист прав споживачів та стягнення пені - задовольнити частково.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКФ Фарби України» в дохід держави судові витрати, що складаються із судового збору, у розмірі 9605,00 грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складений 17.02.2020.

Суддя: