Справа №464/4636/20
пр № 2-з/464/34/20
У Х В А Л А

28 серпня 2020 року

Cуддя Сихівського районного суду м.Львова Горбань О.Ю., при секретарі судових засідань Бігун Ю.І., розглянувши заяву адвоката Репецького Віталія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

в с т а н о в и в:

До Сихівського районного суду м.Львова надійшла заява адвоката Репецького Віталія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви шляхом накладення арешту на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,3 кв.м., реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 101.

Обґрунтовує необхідність забезпечення позову тим, що 17.02.2020 проведена приватизація житла без згоди ОСОБА_1 та з порушенням його права на приватизацію житла, оскільки ОСОБА_1 знято з реєстрації квартири АДРЕСА_1 без його відома, а в подальшому наказом юридичного департаменту Львівської міської ради № 59-Ж-С від 17.02.2020 передано квартиру у приватну власність ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Оскільки у ОСОБА_1 є підстави вважати, що відповідач ОСОБА_3 може вчинити дії, в тому числі набуття права власності в порядку спадкування, відчужити житло, тому невжиття заходів забезпечення позову призведе до загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки заяву розглянуто без виклику сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 N9, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК позов може бути забезпечено шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно ч. 4 ст. 152 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Вивчивши подану заяву, зазначені аргументи, наявність спору між сторонами, предмет вимог, відповідність та співмірність виду забезпечення позову позовним вимогам, суд доходить до висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно, оскільки невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та ефективний захист порушених прав та інтересів позивача.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву адвоката Репецького Віталія Васильовича в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви задовольнити.

Накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,3 кв.м., реєстраційний номер об"єкта нерухомого майна 101.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_1 .

Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя О.Ю.Горбань