Справа № 278/3270/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"21" січня 2020 р. м. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Адамович О.Й., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держземагентства у Житомирському районі, третя особа: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна про відшкодування матеріальної і моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Житомирського районного суду Житомирської області з позовною заявою, в прохальній частині якої вказала, що ОСОБА_2 повинен виплатити ОСОБА_1 компенсацію за користування частиною її спадщини, компенсувати затрати по суду, по моральних і матеріальних збитках за період з 2006 по жовтень 2018 року. Просить суд притягнути до відповідальності представника Держземагентства, розробника підробних Актів Данільченка ОСОБА_4 , за виною Держземагентства - керівник ОСОБА_5 , фальшивими Актами забрана спадщина ОСОБА_1 . Скільки нервів і принижень було з 2006 по 2018 рік. Враховуючи викладене в діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК. Такими злочинними діями ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , нотаріус ОСОБА_9 С ОСОБА_10 завдано ОСОБА_1 моральної і матеріальної шкоди, яку оцінює ОСОБА_1 в сумі 150000 грн. (сто п`ятдесят тисяч грн.). Також, просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , відповідача ОСОБА_5 - Держземагентство, ОСОБА_7 - розробник фальшивих актів, нотаріуса ОСОБА_9 С.Л. на користь позивачки ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 понесені нею по справі судові витрати в сумі 150000 грн.

Ухвалою від 11.12.2019 суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О.М. встановила, що відповідачі знаходяться на території Корольовського району м. Житомира, а тому направила справу за підсудністю до Корольовського районного суду м. Житомира.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано на розгляд судді Адамовичу О.Й.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя вважає, що позов слід залишити без руху з наступних підстав.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Вимоги до позовної заяви встановлюються статтями 175-177 ЦПК України.

Так, згідно ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, подана позивачкою позовна заява не відповідає вказаним вище вимогам.

Так, позовна заява містить декілька дат підпису, а саме: 30.10.2018, 29.10.2019 та 02.12.2019.

При цьому, стаття 175 ЦПК України встановлює чіткі вимоги до позовної заяви та встановлює відомості, які має містити позовна заява та послідовність їх викладу.

Разом з тим, позовна заява від 30.10.2018, після викладу обставин позову, змісту позовних вимог, переліку доданих документів (копій) містить знову виклад обставин справи з підписом від 29.10.2019 та додатками, після яких міститься підпис позивач датований 02.12.2019.

При цьому, копії позовної заяви, які надані позивачем для відповідача ОСОБА_2 , третьої особи - приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Демецької С. Л. та адвоката Богданович В.В. підписані 30.10.2018 (прохальна частина), а додатковий виклад обставин після прохальної частини - 29.08.2019 та 27.10.2019 (примірник відповідача ОСОБА_2 ), а примірник для третьої особи підписано 30.10.2018 та 29.08.2019.

Отже, кожен примірник позовної заяви містить різні дати підпису позивачки.

Крім того, оригінал позовної заяви, який подано до суду, містить перелік додатків, який підписаний 02.12.2019, однак такі додатки не вказуються в примірниках позовної заяви для інших учасників, а також не додано копій таких матеріалів для інших учасників справи, що не відповідає вимогам ч. 1 ст. 177 ЦПК України, яка передбачає, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Також, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач в першому пункті прохальної частини позовної заяви вказує лише про обов`язок ОСОБА_2 виплатити компенсацію за користування частиною спадщини і матеріальні збитки.

Крім того позивач вказує, що злочинними діями ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 завдано ОСОБА_1 моральна і матеріальна шкода в сумі 150000 грн.

Однак, вимоги про стягнення цих коштів з відповідачів чи будь-якої іншої вимоги не вказується, тобто позивачем не вказано способу захисту (отже не дотримано вимог п.4. ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

В пункті другому прохальної частини позовної заяви позивач просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 , відповідача ОСОБА_3 , відповідача ОСОБА_5 - Держземагентство, ОСОБА_7 - розробник фальшивих актів, нотаріуса ОСОБА_9 С.Л. на користь позивачки ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 понесені нею по справі судові витрати в сумі 150000 грн.

Однак, як вбачається з позовної заяви, відповідачами визначено лише ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та Управління Держземагентсво у Житомирській області, а ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 відповідачами не вказуються (тобто не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Крім того, не зрозумілим є статус ОСОБА_5 чи є він окремим відповідачем, чи є посадовою особою Управління Держземагентсво у Житомирській області, який має нести відповідальність.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено ціни позову.

У відповідності до вимог ст. 176 ч.1 п.1 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів, сумою яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення проводиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки позовна заява містить майнову вимогу, тому позивачем має бути зазначена ціна позову та має бути сплачено судовий збір за вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору, однак позивачкою в позовній заяві не зазначено підстав звільнення її від сплати судового збору, не додано до позовної заяві відповідних доказів такого звільнення, а також не додано клопотання (заява) про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, що передбачено ч.3 ст. 177 ЦПК України.

Слід зазначити, що позивачкою 04.12.2019 подано позовну заяву про долучення квитанції про сплату судового збору в сумі 1538,00. Разом з тим, як вказувалося вище, позивачкою не зазначена ціна позову, а тому суддя не має змоги визначити розмір судового збору, зокрема, обґрунтованість уже сплаченого позивачем суми судового збору.

Крім того, відповідно до вимог п.7, п. 9 , п.10 ч. 3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення позову або доказів до подання позову, якщо такі здійснювалися, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат (які позивач поніс або очікує понести); підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Водночас, згідно вимог ч.4, 5 ст. 95 ЦПК України копії документів, долучених до позовної заяви, на відповідність їх оригіналам, не засвідчені належним чином, а саме, відсутня дата засвідчення таких копій з підписом позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Тому, з метою усунення виявлених недоліків, позивачка має підготувати позовну заяву у відповідності до вимог ст. 175, 177 ЦПК України, врахувавши викладені в ухвалі недоліки.

Додатково слід звернути увагу на положення частини 3 статті 270 ЦПК України, за якими суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати (тобто у справі, яка розглядалася та у якій прийнято рішення).

Позивачкою не обґрунтовує можливість стягнення судових витрат після прийняття рішення суду шляхом подання окремого позову.

Крім того, слід звернути увагу на положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України, яка передбачає, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Як вбачається з позовної заяви, частина вимог позивача виникла з приводу користування земельною ділянкою відповідачем, однак будь-якого обґрунтування підсудності позову відповідному районному суду в позовній заяві не наведено.

Отже, виходячи з наведеного вище, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держземагентства у Житомирському районі, третя особа: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Управління Держземагентства у Житомирському районі, третя особа: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна про відшкодування матеріальної і моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання ухвали суду позивач має право подати відповідну заяву через канцелярію суду або направити її засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала про залишення позову без руху не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду. Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала щодо визначення розміру судових витрат.

Суддя О. Й. Адамович