У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2020 року суддя Новотроїцького суду Херсонської області Решетов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком по АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, встановлено, що заява підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства, але подана без додержання вимог ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Зі змісту позовної заяви не зрозуміло, який спосіб захисту порушеного права обрав позивач, оскільки ст. 16 ЦК України передбачає не який-небудь, а цілком конкретний спосіб захисту порушеного права, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання особи такою, що втратила право користування на підставі ст.ст. 319, 321 ЦПК України , а фактично посилається на обставини щодо визнання особи такою, що втратила право користування згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», що є взаємовиключними.

Позивачу потрібно уточнити норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини та в прохальній частині позову некоректно зазначено вимогу щодо зняття з реєстрації неповнолітньої дитини.

Згідно ст. 34 ЦК України повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).

Згідно з діючим законодавством участь малолітніх осіб як суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин не допускається, їх права захищаються в суді виключно законними представниками, відповідними службами, а отже, позивачу слід визначитись із складом осіб, які мають брати участь у справі.

Також, відповідно до частин 4 та 5 статті 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Окрім цього відсутні посилання на докази реєстрації відповідачів саме за адресою вказаною позивачем, наявності чи відсутності спору щодо житлового будинку та відсутні посилання на докази актуальності відомостей доданої копії домової книги.

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Решетов