справа № 388/740/20
провадження № 2-с/388/8/2020
УХВАЛА

20.08.2020м. Долинська

Суддя Долинського районного суду Кіровоградської області Кнуров О.А., при вирішенні питання про розгляд заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування судового наказу, -

встановив:

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу Долинського районного суду Кіровоградської області від 31.07.2020 (справа № 388/740/20), яким стягнено з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді 12326,37 грн. боргу за надані послуги, а також 210,20 грн. сплаченого судового збору.

Дослідивши вказану заяву та додані до неї матеріали в порядку вирішення питання про її розгляд вважаю, що вона не відповідає вимогам щодо форми й змісту заяви про скасування судового наказу, та доданих до неї документів, з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 171 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п.п. 2-2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 становить 2102,00 грн.

Поряд з цим, у ст. 5 Закону України «Про судовий збір» наведено перелік осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, при подані заяви про скасування судового наказу заявнику необхідно сплатити судовий збір в розмірі 105,1 грн. (2102х0,05) та додати до заяви документ, що підтверджує сплату судового збору, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це в заяві.

В порушення вимог вищенаведеної норми процесуального закону (п. 1 ч. 5 ст. 171 ЦПК України) заявник до поданої до суду заяви про скасування судового наказу не додав документ, що підтверджує сплату судового збору, як і не надав документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це в заяві.

Разом з тим, у поданій заяві заявник зазначив: «Від сплати судового збору я звільнений як пенсіонер за віком», однак, така підстава звільнення від сплати судового збору не передбачена Законом України «Про судовий збір».

Поряд з цим, відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», якою передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, - відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Дослідивши заяву та додані до неї документи встановлено, що заявником в підтвердження тяжкого матеріального становища, як підстави для вирішення питання, зокрема, про звільнення від сплати судового збору, не надано доказів на підтвердження неспроможності останнього сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи, що заявником не доведено факту перебування у такому матеріальному становищі, яке б унеможливлювало сплату ним судового збору, як і не доведено наявності інших підстав, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», на підставі чого приходжу до висновку про відсутність правових підстав для звільнення заявника від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 ч. 1 ст. 161 ЦПК України.

У ст. 170 ЦПК України визначено форму і зміст заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження.

Статтею 171 ЦПК України регламентовано порядок розгляду належним чином оформлених заяв боржників про скасування судового наказу.

Відповідно до ч. 2, ч. 3 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

Таким чином, за результатом розгляду заяви боржника про скасування судового наказу суд може ухвалити лише два види судових рішень: ухвалу про повернення такої заяви або ухвалу про скасування судового наказу.

Цивільно-процесуальним законодавством, чинним на час виникнення спірних правовідносин, не передбачено повноваження суду щодо винесення ухвали про відмову в задоволенні заяви про скасування судового наказу, залишення такої заяви без руху тощо. Вихід судом за межі встановлених повноважень є порушенням основних засад (принципів) цивільного судочинства таких, як змагальність сторін та диспозитивність.

Враховуючи, що заявником при зверненні до суду із заявою про скасування судового наказу не додано до заяви документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 105,1 грн., як і не надано документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є, із зазначенням про це в заяві, на підставі чого приходжу до висновку про наявність правових підстав для повернення заявнику заяви про скасування судового наказу без її розгляду.

При цьому, з метою не допущення порушення права заявника на судовий захист, шляхом звернення до суду із заявою про скасування судового наказу та її розгляд судом, останньому слід роз`яснити, що чинними нормами цивільного процесуального законодавства не встановлено заборону повторного звернення до суду із заявою про скасування судового наказу в разі її повергнення без розгляду. Однак, така заяви, при її повторному поданні до суду, повинна відповідати вимогам ч. 1, ч. 3 - ч. 5 ст. 170 ЦПК України, а також, враховуючи положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, містити обґрунтовану вимогу про поновлення строку, передбаченого ч. 1 ст. 170 ЦПК України, для подання цієї заяви в разі його спливу на момент звернення до суду повторно.

Керуючись статтями 170, 258-260 ЦПК України, -

постановив:

заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування судового наказу Долинського районного суду Кіровоградської області від 31.07.2020 (справа № 388/740/20), - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.А. Кнуров