УХВАЛА
іменем України

Справа № 300/48/15-ц

Провадження № 4-с/936/2/2020

26.08.2020 року смт.Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області у складі:
головуючого-судді Павлюк С.С.
при секретарі Бігарія М.Й.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Воловець скаргу представника боржника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на постанову приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Ярошевського Д.А., стягувач ТОВ «Кредитні ініціативи», -
в с т а н о в и в:

Представник скаржника ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до суду із зазначеною скаргою, в якій просить постанову приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Ярошевського Д.А. в частині накладення арешту на кошти боржника від 31.01.2020 року, що надходять на рахунок на ім`я ОСОБА_1 №IBAN НОМЕР_1 , відкритому у АТ КБ «Приватбанк» визнати неправомірною та скасувати. Скаргу мотивує тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Ярошевського Д.А. перебуває виконавче провадження №61121926 з примусового виконання виконавчого листа №300/48/15-ц від 30.05.2016 року, виданого Воловецьким районним судом Закарпатської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» боргу в сумі 24427, 89 доларів США та судовий збір в розмірі 3654 грн. 31.01.2020 року приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Ярошевський Д.А. прийняв постанову про арешт коштів боржника, згідно якої було накладено арешт на кошти ОСОБА_3 , що містяться на всіх відкритих рахунках у всіх видах валют та всіх інших відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику. В результаті чого було арештовано рахунок на ім`я боржника ОСОБА_3 №IBAN НОМЕР_1 , відкритий у АТ КБ «Приватбанк», картка для виплат №481241, на яку ОСОБА_3 отримує заробітну плату від ОД Закарпатський обласний військовий комісаріат. Вважає, що внаслідок накладення арешту на рахунок боржника, на який нараховується виключно заробітна плата, останній безпідставно позбавлений права на отримання заробітної плати, що незаконно обмежує його право власності на власні грошові кошти, позбавляє можливості користуватися ними та є грубим порушенням його конституційних прав.

В судове засідання скаржник та його представник не з`явилися, надавши письмові заяви про розгляд скарги без їх участі, подану скаргу підтримали в повному обсязі.

Приватний виконавець виконавчого округу Закарпатської області Ярошевський Д.А. до суду також не з`явився, однак подав до суду письмові пояснення, згідно яких з доводами викладеними в скарзі на постанову про накладення арешту коштів боржника не погоджується. Свою позицію мотивує тим, що скаржником пропущено строк для звернення з відповідною скаргою до суду, оскільки постанову про арешт коштів боржника від 31.01.2020 року скаржником ОСОБА_1 було отримано ще в лютому 2020 року. В поясненні також зазначено, що з доданих документів до заяви не вбачається документального підтвердження, що постановою про арешт коштів боржника від 31.01.2020 року накладено арешт на кошти на рахунку боржника, що має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом. Крім цього, в постанові про арешт коштів боржника чітко зазначено обмеження, щодо накладення арешту на кошти, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом. Підстави для визнання постанову незаконною та протиправною відсутні.

Представник стягувача в судове засідання не з`явився, Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Згідно з ч. 2 ст. 450 ЦПК України, неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

У відповідності до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 447 Цивільного процесуального кодексу України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Ярошевського Д.А. від 31.01.2020 року відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_3 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованість за кредитним договором в розмірі 24427 доларів США та судовий збір в розмірі 3654 грн.

31.01.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Закарпатської області Ярошевським Д.А. постановлено накласти арешт на грошові кошти що містяться на всіх відкритих рахунках у всіх видах валют та всіх інших відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику.

Відповідно до довідки № 438 від 17.06.2020 року, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 , боржник ОСОБА_3 перебуває на військовій службі у ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як вбачається із довідки АТ КБ «Приватбанк» від 24.02.2020 року, ОСОБА_3 має в АТ КБ «Приватбанк» картку № НОМЕР_2 , ( НОМЕР_1 ), на яку отримує заробітну плату від ДО Закарпатський обласний військовий комісаріат. Станом на 24.02.2020 року на рахунок накладено арешт згідно постанови від 31.01.2020 року, а отже, накладення арешту на вказаний зарплатний рахунок в банку унеможливлює отримання заробітної плати заявником.

Згідно із відповіді №01-29/3249/20 від 01.06.2020 року приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Ярошевського Д.А. у знятті арешту з рахунку боржника відмовлено.
Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей (п. 7 ч. 3ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

В силу положень ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» метою накладення арешту є забезпечення реального виконання рішення суду.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Пунктом 8 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року №512/5 визначено, що на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

Згідно зі ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження», яка регулює питання особливості звернення стягнення на кошти та майно боржника - юридичної особи, фізичної особи - підприємця, виконавець звертає стягнення на кошти боржника-юридичної особи, що перебувають у касах або інших сховищах боржника-юридичної особи, у банках або інших фінансових установах, у порядку, встановленому цим Законом. Інформацію про наявні у боржника рахунки виконавець отримує в органах доходів і зборів, інших державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, які зобов`язані надати йому інформацію невідкладно, але не пізніше ніж у триденний строк, а також за повідомленнями стягувача.

Виконавець може звернути стягнення на кошти боржника-юридичної особи, розміщені на його рахунках і на рахунках, відкритих боржником-юридичною особою через свої філії, представництва та інші відокремлені підрозділи.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Тобто, ПАТ КБ «Приватбанк» після отримання постанови приватного виконавця про арешт коштів, які знаходяться на рахунках, що належать боржнику ОСОБА_3 , повинен був повідомити, що рахунки, на які накладено арешт, є рахунками зі спеціальним режимом призначення, на які законом заборонено накладення арешту і повернути зазначену постанову в тій частині, без виконання.

Однак, таких повідомлень від ПАТ КБ «Приватбанк» приватному виконавцю не надходило.

Враховуючи вищезазначене, приватний виконавець в межах наданих йому повноважень правомірно наклав арешт на кошти боржника. При цьому банк, в якому арештовано кошти боржника, відповідно до ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження», не повідомив виконавця про цільове призначення рахунку та не повернув постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Разом з тим, при вирішенні вимоги щодо скасування постанови державного виконавця про арешт коштів боржника від 31.01.2020 року, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Частинами 2 та 3 ст.70 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків.

Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

У той же час, відповідно до ч. 2 ст. 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року №95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» від 24.02.2020 року, ОСОБА_3 в АТ КБ «Приватбанк» має картку № НОМЕР_2 , ( НОМЕР_1 ), на яку отримує заробітну плату від ДО Закарпатський обласний військовий комісаріат. Таким чином, державним виконавцем накладено арешт, в тому числі на рахунок, на який зараховується заробітна плата боржнику ОСОБА_3 .

Арешт карткового рахунку, куди зараховується заробітна плата, перешкоджає боржнику користуватись заробітною платою, чим останній позбавлений коштів для існування.

За змістом ст. 451 ЦПК України, у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Згідно з ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» арешт з майна (коштів) може бути знятий за рішенням суду.

Зважаючи на те, що накладений на рахунок в банку арешт унеможливлює отримання заробітної плати скаржником, скарга підлягає задоволенню.

Окрім цього, з огляду на доводи представника скаржника щодо пропущення строку звернення до суду із вказаною скаргою, суд приходить до висновку, що такий слід поновити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.258,260,264,450,451 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:
Поновити строк звернення до суду.
Скаргу ОСОБА_1 та його представника на постанову приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Дмитра Андрійовича про арешт коштів боржника №61121926 від 31.01.2020 року - задовольнити повністю.
Постанову приватного виконавця виконавчого округу Закарпатської області Дмитра Андрійовича про арешт коштів боржника №61121926 від 31.01.2020 року скасувати в частині накладення арешту на грошові кошти, а саме: заробітну плату, що міститься на рахунку №IBAN НОМЕР_1 , картка для виплат № НОМЕР_2 , відкритому в ПАТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_1 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Воловецького районного суду Закарпатської області протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення її копії.

Суддя : С.С. Павлюк