Справа № 127/6058/20
Провадження № 2/127/975/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Воробйов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа Правобережний районний центр зайнятості м. Вінниці, про розірвання безстрокового трудового договору, стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги, зняття з реєстрації трудового договору, внесення записів у трудову книжку,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 16.03.2020 року матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа Правобережний районний центр зайнятості м. Вінниці, про розірвання безстрокового трудового договору, стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги, зняття з реєстрації трудового договору, внесення записів у трудову книжку були залишені без руху та надано строк для усунення недоліків даної заяви не більше ніж 5 днів з дня отримання ухвали.

Позовна заява була подана з порушенням вимог ЦПК України, а саме:

- позовна заява не містить зазначення ціни позову;

- позивачем не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

- в позовній заяві не зазначено доказів на підтвердження викладених обставин в позовній заяві, зокрема щодо відсутності запису в трудовій книжці про прийняття її на роботу відповідачем 22.02.2011 року (з ксерокопії трудової книжки, наданої позивачем, не вбачається відомостей чи вносились до неї записи після 15.02.2010 року); виконання позивачем трудових обов`язків з жовтня 2018 року по 1 квітня 2019 року; неодноразового звернення до відповідача з приводу розірвання трудового договору та виплати позивачу заборгованості по заробітній платі; припинення роботи підприємством з 01.04.2019 року та документального існування його по теперішній час;

- позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Також, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а саме позивачем не сплачено судовий збір.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено п`ять вимог: розірвання безстрокового трудового договору (немайновий характер); стягнення невиплаченої заробітної плати (майновий характер); стягнення вихідної допомоги (майновий характер); зняття з реєстрації трудового договору (немайновий характер); внесення записів у трудову книжку (немайновий характер). Тобто, позивачем заявлено дві вимоги майнового характеру та три вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн. та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 10510,00 грн.

Відповідно до п. 1.2.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір з розрахунку 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840 грн. 80 коп.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Також в п. 12, 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно із ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Також в п. 13 вказаної вище Постанови Пленуму зазначено, що якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Відносно твердження позивача про те, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», то суд зазначає наступне.

Згідно п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняття Закону України від 22 травня 2015 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», який набрав чинності з 01 вересня 2015 року. Цим Законом скорочено перелік суб`єктів, які звільняються від оплати судового збору (стаття 5 Закону України «Про судовий збір»).

Так, за змістом пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі, що узгоджується з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року (справа № 6-1121цс16).

Відповідна правова позиція також висловлена Верховним Судом в постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16.

Таким чином, вимоги позивача щодо розірвання безстрокового трудового договору, стягнення вихідної допомоги, зняття з реєстрації трудового договору, внесення записів у трудову книжку підлягають оплаті судовим збором, оскільки у позивача відсутні пільги при сплаті судового збору за подання до суду вимог в цій частині.

Тож судовий збір належить сплатити за сукупністю вимог немайнового характеру в розмірі 2522,40 грн.(три немайнові вимоги х 840,80 грн. = 2522,40 грн., а також судовий збір за вимогу майнового характеру в мінімальному розмірі 840,80 грн.

Загальна сума судового збору, виходячи із заявлених позовних вимог складає 3363,20 гривень (2522,40 грн. + 840,80 грн. = 3363,20 грн.).

Слід відзначити, що вимога про стягнення невиплаченої заробітної плати не підлягає оплаті судовим збором.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 3363,20 грн. за реквізитами: «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)», Одержувач: УК у м. Вінниці/отг м. Вінниця/22030101, Код , Банк: Казначейство України (ЕАП), Рахунок: UA0002856 (для сплати судового збору за розгляд справ Вінницьким міським судом Вінницької області).

Також, заявником не дотримано вимоги статті 95 ЦПК України, а саме не засвідчено належним чином документи додані до позовної заяви.

Частинами 2, 4, 5 статті 95 ЦПК України визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем просить «Зобов`язати Правобережний районний центр зайнятості м. Вінниці зняти з реєстрації трудовий договір…».

Згідно із п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Отже зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено позов лише до ФОП ОСОБА_2 , проте прохальна частина містить вимогу до Правобережного районного центру зайнятості м. Вінниці, який є третьою особою. Слід відзначити, що позовні вимоги до третіх осіб не заявляються, оскільки їх залучають до участі в справі, в в`язку з тим, що рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки.

Копію ухвали суду від 16.03.2020 року про залишення матеріалів позовної заяви без руху позивач отримала 19.03.2020 року, що підтверджується поштовим повідомленням.

У зв`язку з тим, що позивачем недоліки, зазначені в ухвалі суду від 16.03.2020 року, у встановлений судом строк не усунув, слід вважати таку позовну заяву неподаною та повернути її позивачу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому, судом враховано положення п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, а саме щодо продовження строків повернення позовної заяви на строк дії карантину.

Разом з тим, 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року №731-ІХ, яким внесені зміни, зокрема у пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України. Так, з урахуванням внесених змін всі судові рішення, прийняті з початку введення карантину, 07 серпня 2020 року набирають законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа Правобережний районний центр зайнятості м. Вінниці, про розірвання безстрокового трудового договору, стягнення невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги, зняття з реєстрації трудового договору, внесення записів у трудову книжку - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: