ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/921/20 Головуючий суддя І інстанції Єрмоленко В. Б.
Провадження № 22-ц/818/4666/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, пов`язаних із застосуванням Закону України «Про захист прав споживачів»
У Х В А Л А

про відкриття апеляційного провадження

25 серпня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Яцини В.Б., (суддя-доповідач),

суддів - Котелевець А.В., Тичкової А.В.,

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року, ухвалене у складі головуючого судді Єрмоленко В.Б., по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Київстар» про визнання дій неправомірними, стягнення моральної шкоди, інфляційних витрат та 3% річних,

в с т а н о в и в:

Рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року позов задоволено частково.

Ухвалою цьтого ж суду від 30 червня 2020 року виправлено арифметичну помилку у вищевказаному рішенні суду.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження та звільнення від сплати судового збору.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, що 23 червня 2020 року було ухвалено рішення, повний текст складено 30 червня 2020 року. Апеляційна скарга подана 19 серпня 2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 отримав копію рішення 04.07.2020 року (а.с.131), на обгрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 посилається на те, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені зокрема статтею 354 України, а також інші процесуальні строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії карантину, з урахуванням встановленого Постановою КМУ №211 від 11.03.2020 року на території України карантину, просить поновити йому строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У пункті 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ, чинному до 17 липня 2020 року, було зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії карантину.

Згідно пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України, в редакції Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набув чинності 17 липня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Суд вважає за можливе поновитиОСОБА_1 строк на апеляційне оскарженнярішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року, з урахуванням встановленого Постановою КМУ №211 від 11.03.2020 року на території України карантину.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 статті 136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 у позовній заяві та у апеляційній скарзі посилається на ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів», відповідно до якої споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Згідно до правової позиції, яка викладена у п.7 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2015 року (зі змінами і доповненнями від 25 вересня 2015 року), оскільки стаття 5 Закону № 3674-VI не містить вичерпного переліку пільг щодо сплати судового збору, то при визначенні таких пільг слід керуватися іншим законодавством, статтею 22 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII "Про захист прав споживачів".

Зі змісту постанови Верховного Суду від 21 березня 2018 року № 14-57цс18 вбачається, що у статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону України «Про судовий збір», не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

За основу приймається те, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Відповідно до частини 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судовий збір» у частині 3 статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» (Відомості Верховної Ради України, 2006 року, N 7, ст.84) слова «державного мита» замінені словами «судового збору».

Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору.

У постановах Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-185цс17 та від 11 жовтня 2017 року у справі № 6-916цс17 висловлена правова позиція про те, що споживач звільняється від сплати судового збору лише при поданні позовної заяви і має сплатити судовий збір за подання до суду, зокрема апеляційної скарги.

Відступаючи від практики Верховного Суду України, колегія суддів Великої Палати Верховного Суду вважає, що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді. Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права.

Оскільки ОСОБА_1 дійсно є споживачем та позивачем у цій справі, то він звільняється від сплати судового збору.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року, оформлена відповідно до ст.356 ЦПК України.

Наведене свідчить про достатні підстави для відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року.

Відповідно до ст.360 ЦПК України учасникам процесу роз`яснюється право подати до суду апеляційної інстанції відзив на вищевказану апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження. Відзив на апеляційну скаргу має містити: найменування суду апеляційної інстанції; ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності; обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги; у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу; перелік матеріалів, що додаються, який необхідно самостійно надіслати іншим учасникам справи та надати докази до Харківського апеляційного суду про надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції і має своїми наслідками апеляційний розгляд справи на підставі наявних матеріалів.

Для подання учасникам справи відзиву на апеляційну скаргу у вищевказаному порядку слід надати п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Згідно з ч.1,3 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених ст. 369 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Статтею 7 Закону України № 2246-19 від 07 грудня 2019 року «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року встановлений у розмірі 2102 гривень, а ціна заявленого ОСОБА_1 позову складає 113352,00 грн. що становить менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи предмет спору, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що розгляд апеляційної скарги в даній справі слід проводити без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.

Керуючись ст. ст.127,136,354,359-361,369 ЦПК України

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 23 червня 2020 рокупо цій справі.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до статі 360 ЦПК України вони мають право подати до Харківського апеляційного суду в письмовій формі свій обґрунтований відзив на апеляційну скаргу, - впродовж п`яти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, та виконати вищевказані процесуальні обов`язки. За відсутності відзиву справу буде переглянуто за наявними матеріалами.

Направити учасникам справи копію ухвали про відкриття провадження, копію апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів.

Справу розглядати відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.Б.Яцина.

Судді колегії А.В.Котелевець.

О.Ю.Тичкова.