Провадження №2-о/755/54/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" лютого 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарях - Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник, ОСОБА_1 , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва, із заявою, в якій просить суд: встановити факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, тобто з 18.02.1997 по ІНФОРМАЦІЯ_3.

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його матір ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.06.2017 після померлого ОСОБА_4 , та Ѕ частини цієї квартири після померлої сестри її чоловіка ОСОБА_4 - ОСОБА_2 , яку вона прийняла, але не встигла оформити. Заявник прийняв спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3 . До цього, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , яка була сестрою чоловіка померлої матері заявника, після смерті якої відкрилась спадщина на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала їй на підставі права власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 14.07.1994. Іншим співвласником зазначеної квартири згідно із договором купівлі-продажу квартири від 14.07.1994 був ОСОБА_4 , рідний брат ОСОБА_2 , який 24.02.1995 уклав шлюб з ОСОБА_5 - матір`ю заявника, яка була зареєстрована у вказаній квартирі з 18.02.1997. Батьки заявника, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , проживали з 1995 року в квартирі АДРЕСА_1 разом із ОСОБА_2 однією сім`єю, опікувались нею, так як вона була психічно хворою людиною, перебувала на обліку у психоневрологічному диспансері, була недієздатною. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько заявника ОСОБА_4 , спадщину після смерті якого прийняла його дружина - мати заявника ОСОБА_3 . Після смерті чоловіка ОСОБА_3 продовжувала жити в зазначеній квартирі разом із ОСОБА_2 однією сім`ю, вони були пов`язані спільним побутом, мали спільний бюджет, спільні права та обов`язки. ОСОБА_2 була абсолютно одинокою, не мала дітей та інших родичів. Більше п`яти років ОСОБА_2 , у зв`язку з важкою хворобою, була у безпорадному стані, потребувала стороннього догляду, який здійснювала матір заявника - ОСОБА_3 , яка в подальшому здійснила поховання ОСОБА_2 за свій рахунок. На момент смерті ОСОБА_2 і після мати заявника - ОСОБА_3 до своєї смерті, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала у квартирі АДРЕСА_1 , тобто проживала із спадкодавицею однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини і є спадкоємицею за законом (четверта черга) і фактично прийняла спадщину, але не встигла її оформити. Щоб оформити спадщину після смерті своєї матері у вигляді Ѕ частини зазначеної квартири, яку вона прийняла і успадкувала після смерті ОСОБА_2 , але не встигла оформити, заявнику необхідно встановити факт проживання його матері із спадкодавицею ОСОБА_2 однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року відкрито провадження у цій справі, розгляд якої визначено проводити у порядку окремого провадження, та призначено судове засідання; витребувано у П`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи №430/2017, заведеної після смерті ОСОБА_3 .

05 вересня 2019 року до суду від П`ятої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином засвідчена копію матеріалів спадкової справи №430/2017.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2019 року задоволено клопотання представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 про витребування доказів у Десятої київської державної нотаріальної контори.

04 лютого 2020 року до суду від Десятої київської державної нотаріальної контори надійшли докази відповідно до ухвали суду.

Заявник ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Від представника заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 до суду надійшла заява, в якій вона підтримала вимоги заяви та просили розглянути справу без участі сторони заявника.

Представник заінтересованої особи Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін.

Згідно із ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Як убачається з матеріалів справи та підтверджується паспортом громадянина України серія НОМЕР_1 , виданим Дніпровським РУ ГУМВС України в м. Києві 23.06.2005, заявником у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець міста Києва (а.с. 52).

Свідоцтвом про народження НОМЕР_2 від 11 грудня 1967 року, підтверджується, що матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_7 (а.с. 5).

24 лютого 1995 року ОСОБА_7 уклала шлюб із ОСОБА_4 , про що Лівобережним міжрайонним управлінням реєстрації шлюбів м. Києва зроблено запис за № 273, та видано свідоцтво про одруження (а.с. 7). Убачається, що ОСОБА_7 після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_8 ».

ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 у місті Києві та з 23.05.1995 була зареєстрована за адресою проживання: АДРЕСА_2 , що підтверджується паспортом громадянина України серія НОМЕР_3 (а.с. 25,26).

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є рідними братом та сестрою, а їх батьками є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , що підтверджується записом акту про народження № 2672 Відділу актів громадянського стану та свідоцтвом про народження серія НОМЕР_4 (а.с. 17-18, 19).

За життя ОСОБА_4 та його сестрою ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу квартири від 14.07.1994 (а.с. 11, 12).

Згідно із Витягом із акту огляду МСЕК, довідка серія 2-18 АБ № 061905 від 29.07.1993, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , була інвалідом 2 групи довічно за загальним захворюванням, недієздатна (а.с. 20).

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_10 у віці 63 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 24 жовтня 2012 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с. 14).

ОСОБА_9 померла ІНФОРМАЦІЯ_11 у віці 77 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 12 вересня 2016 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 13).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_12 у віці 67 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 08 липня 2017 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 6).

10 серпня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_12 його матері ОСОБА_3 та заведено відповідну спадкову справу № 430/2017 до майна померлої (а.с. 48-79).

Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 07.02.2018, спадкова справа № 430/2017, зареєстровано в реєстрі за № 8-149, виданим державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, Гриценко О.В. , спадкоємцем усього зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_17., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ; спадщина, на яку видано свідоцтво про право на спадщину, складається з: Ѕ частини квартири номер АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Гиценко О.В. , державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, 09.06.2017, зареєстровано в реєстрі за № 8-543; право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 09.06.2017 Гиценко О.В. , державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, номер запису про право власності: 20834316, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 (а.с. 8). Зазначене підтверджується Витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 50829502 від 07.02.2018, № 48019664 від 09.06.2017 (а.с. 9, 10).

Згідно із довідкою, виданою Комунальним концерном «Центр комунального сервісу Дніпровського району м. Києва», № 534 від 25.07.2016 ОСОБА_2 мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , та є власником особового рахунку на цю житлову площу. Сім`я складається із двох чоловік, в тому числі, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_17., що зареєстрована за вказаною адресою з 18.02.1997 (а.с. 15).

Відповідно до даних довідки Комунального концерну «Центр комунального сервісу Дніпровського району м. Києва» № 279 від 31.05.2017 ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , з 23.05.1995 по 06.11.2012. На день смерті та на протязі шести місяців після його смерті за вказаною адресою мешкали: ОСОБА_9 (померла) знята з обліку 12.10.2016; ОСОБА_3 зареєстрована з 18.02.1997 (а.с. 16).

Згідно із Інформаційною довідкою КВ-2016 № 29603 від 28.07.2016, що видана Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», за даними реєстрових книг Бюро АДРЕСА_4 ) на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 (згідно із правовстановлюючим документом російська мова) (в рівних долях) на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого на Київській універсальній біржі 14.07.1994р. № 2984/1593, дублікат № 1 виданий Київською універсальною біржею 03.02.2006р. № 2984/1593-Д1 (а.с. 22)

У відповідності до Інформаційної довідки КВ-2017 № 21044 від 06.06.2017, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», згідно із даними реєстрових книг Бюро, 1/2 ч. АДРЕСА_4 ) на праві власності зареєстрована за: ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого Київською Універсальною біржею 14.07.1994р. № 2984/1593, дублікат № 1 виданий Київською Універсальною біржею 03.02.2006р. № 2984/1593-Д1 та зареєстровано в Бюро 02.03.2006р. реєстрова книга д. 277-104 за реєстровим № 2535 (а.с. 21).

Згідно із Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58995152 від 14.01.2020, Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 58995166 від 14.01.2020 щодо ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 109, 110).

У відповідності до ч.ч. 1-2 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Як роз`яснено в п. 7 Постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Встановлення факту проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини необхідне заявнику ОСОБА_1 для оформлення спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 у вигляді Ѕ частини зазначеної квартири, яку остання прийняла і успадкувала після смерті ОСОБА_2 , але не встигла оформити.

За змістом ч.ч. 2-4 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Тобто, поняття сім`ї дається через формулювання її ознак, головною з яких є наявність між її членами взаємних прав та обов`язків, що зумовлені їхнім спільним проживанням.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Для набуття права на спадкування за законом на підставі ст. 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Із викладеного убачається, що мати заявника ОСОБА_3 проживала та була зареєстрованою з 18.02.1997 за адресою: АДРЕСА_2 , та до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також за вказаною адресою разом із ОСОБА_3 проживали та були зареєстровані: з 23.05.1995 її чоловік ОСОБА_4 та до його смерті ІНФОРМАЦІЯ_14 ; з 23.05.1995 сестра чоловіка - ОСОБА_2 та до її смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_2 була інвалідом 2 групи довічно, недієздатною, та ОСОБА_3 опікувалася нею, вони спільно проживали та були пов`язані спільним побутом.

Аналізуючи вищевикладені доводи, суд приходить до висновку про задоволення заявлених вимог про встановлення факту проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, тобто з 18.02.1997 по ІНФОРМАЦІЯ_3.

Згідно із ч. 1 ст. 319 Цивільного процесуального кодексу України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 265, 315, 319, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Київська міська рада про встановлення факту проживання однією сім`єю - задовольнити.

Встановити факт проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_11 , однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, тобто з 18 лютого 1997 року по ІНФОРМАЦІЯ_11 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: