Справа №150/375/20
Провадження №2/150/143/20
У Х В А Л А

21.08.2020 року с.Мазурівка

Суддя Чернівецького районного суду Вінницької області Кушнір Б.Б., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звільнення земельної ділянки, відновлення межових знаків та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

18.08.2020 року на розгляд Чернівецького районного суду надійшла вищевказана позовна заява.

При відкритті провадження у справі суддя перевіряє відповідність позовної заяви по формі і змісту вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України.

Згідно ч.1, п.п.3, 4, 5, 6, 7, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як вбачається з позовної заяви, предметом позовних вимог визначено три позовні вимоги: 1-звільнення земельної ділянки (позовна вимога немайного характеру), 2-відновлення межових знаків (позовна вимога немайнового характеру), 3-стягнення моральної шкоди (позовна вимога майнового характеру).

Позовні вимоги заявлені двома позивачами, однак, в описовій частині позовної заяви не описано зміст позовних вимог кожного з позивачів, а прохальна частина позовної заяви містить вимоги:

-«зобов`язати ОСОБА_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , очистити земельну ділянку загального користування орієнтованою площею 0,4га,з.д код №365 від навезеної землі і сміття», однак, не зазначено місцезнаходження вказаної земельної ділянки;

-«відновити межові знаки у вигляді металевих кілків та металевої сітки», однак, не зазначено чіткої адреси (місцязнаходження) чи суміжних землекористувачів земельної ділянки, на якій потрібно відновити межові знаки;

-«стягнути на користь подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 100000грн.». Дана вимога не містить посилання в якій сумі чи в якому порядку слід стягнути розмір моральної шкоди на кожного позивача. Згідно ст.48 ЦПК України, стороною, зокрема позивачем, в цивільному процесі можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава, відтак, позовна вимога про стягнення шкоди на користь ПОДРУЖЖЯ без зазначення конкретної суми на кожного позивача позбавляє суд можливості розглянути таку позовну вимогу вподальшому.

Також в позовній заяві не зазначено доказів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Така правова позиція викладена у п.7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2, яким визначено, що позовна заява повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв"язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Окрім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається положеннями Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено ставку судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлено ставку судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет на 2020 рік» станом на 01 січня встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2102грн.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема особи з інвалідністю І та ІІ груп.

Відповідно до ч.ч. 3, 7 ст.6 вказаного Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, позивач-1 - ОСОБА_1 є інвалідом ІІ групи, відтак, відповідно до вимог ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору.

Позивач-2 ОСОБА_2 є інвалідом ІІІ групи, відтак, на нього не поширюються пільги щодо сплати судового збору, а тому, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» при зверненні з позовом повинен сплатити судовий збір в порядку та розмірі заявленої ним вимоги (як зазначалось вище, в даному позові заявлено дві вимоги немайнового і одна вимога майнового характеру). Однак, до позовної заяви позивач-2 ОСОБА_2 не долучено доказів сплати судового збору чи доказів, які б підтверджували факт його звільнення від сплати судового збору.

Вказані обставини є перешкодою для вирішення суддею питання про відкриття провадження у справі, розглянути справу в строки, визначені діючим законодавством та здійснити захист прав у спосіб, визначений законами України.

Окрім того, згідно ч.1 ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до чч.2,4,5 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, позивачем до позовної заяви долучено копії документів, які нею не засвідчені належним чином та без зазначення наявності у неї чи іншої особи оригіналу такого документа, що, зважаючи на клопотання позивача про проведення розгляду справи без її участі, позбавить суд можливості надати оцінку вказаним доказам.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.185 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звільнення земельної ділянки, відновлення межових знаків та стягнення моральної шкоди, - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний термін для виправлення недоліків позовної заяви, з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кушнір Б.Б.