Справа № 589/3632/18
Провадження № 2/589/82/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Литвинко Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Афанасенко Т.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділення частки нежитлового приміщення в окремий самостійний об`єкт нерухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому просять виділити їм в натурі у приватну спільну часткову власність як окремий об`єкт нерухомості в нежитловому приміщенні магазину по АДРЕСА_1 приміщення №1,2 загальною площею 35,5 кв.м., розділивши частки у виділеному приміщенні ОСОБА_2 29/50 частини, ОСОБА_1 21/50 частини. Варіант поділу з урахуванням уточнених вимог просять застосувати № 2 згідно висновку ПП «Шостказемпроект» від 16 серпня 2018 року № 149 .

Свої вимоги мотивують тим, що згідно свідоцтва про право власності вони разом з відповідачем є власниками 7/25 частини магазину, який розташований по АДРЕСА_1 . 04 листопада 1998 року виконавчим комітетом Шосткинської міської ради їм надано право на тимчасове користування землею під належною ним часткою магазину. Рішенням Шосткинського міськрайонного суду позивачам разом з відповідачем виділено частки нерухомого приміщення, згідно якого ОСОБА_2 виділено 10,3% площі, що складає 21 кв.м., ОСОБА_1 виділено 7,6% площі, що складає 15,3 кв.м., ОСОБА_3 виділено 10,3% площі, що складає 21 кв.м. у 7/25 частині магазину. За весь час спільного користування нежитловим приміщенням у позивачів та відповідача жодного разу не виникало суперечок з приводу користування вказаним майном.

Наразі у позивачів виникла необхідність у відчуженні своєї частини нежитлового приміщення, проте співвласник, яким є відповідач, згідно до ч.1 ст. 362 ЦК України має переважне право перед іншими особами на купівлю частки нежитлового приміщення, або має надати згоду на її відчуження. Відповідач же, в свою чергу, придбати належну позивачам частку нежитлового приміщення за вказану ними суму не бажає та не надає згоду на відчуження майна. Тому, позивачі просять суд виділити їм в натурі у приватну спільну часткову власність, як окремий об`єкт нерухомості в нежитловому магазині, що відповідає варіанту поділу №2 відповідно до висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна.

Позивачі в судове засідання не з`явились, надали заяви про слухання справи у їх відсутності. Позовні вимоги просили задовольнити у відповідності до другого варіанту поділу.

Відповідач в судове засідання не з`явилась надала заяву, в якій вказала, що позовні вимоги визнає за другим варіантом поділу. Також прохала слухати справу у її відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Так, з матеріалів справи вбачається, що рішенням виконавчого комітету Шосткинської міської ради № 35 від 03 березня 1998 року надано згоду фізичним особам, виведеним із складу засновників ТОВ «Назар-доля», на перепланування та переобладнання магазину.

На підставі свідоцтва про право власності від 22 вересня 1998 року ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на даний час належить на праві приватної власності 7/25 частини площі магазину «Назар-доля», який розташований по АДРЕСА_1 .

04 листопада 1998 року між виконкомом Шосткинської міської ради та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 укладено договір №129 на право тимчасового користування землею (71 кв.м.) на умовах оренди на 25 років для обслуговування належного їм магазину по АДРЕСА_2 .

З технічного паспорту на магазин вбачається, що за адресою АДРЕСА_2 розташований магазин, загальною площею 57,3 кв.м., до складу якого входить торговий зал 32,3 кв.м. та складське приміщення площею 25,0 кв.м.

Згідно ухвали Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 07 грудня 2006 року ОСОБА_3 виділено у власність 10,3 % площі, що складає 21 кв.м. у 7/25 частки магазину «Назар-доля», ОСОБА_2 виділено у власність 10,3% площі, що складає 21 к.в.м у 7/25 частки магазину «Назар-доля», ОСОБА_1 виділено 7,6 % площі, що складає 15,3 кв.м. у 7/25 частки магазину «Назар-доля».

Відповідно висновку проведеного ПП «Шостказемпроект» від 16 серпня 2018 року за №149 щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, за технічними показниками об`єкт може бути поділено за двома варіантами. Так, згідно плану поділу варіант №1 передбачає облаштування окремого входу до приміщень 3,4 та облаштування дверного отвору між даними приміщеннями, варіант №2 передбачає облаштування лише дверного отвору між приміщеннями 3,4. (а.с.18)

Як вбачається з матеріалів справи сторони дійшли згоди щодо варіанту поділу нежитлового приміщення, про що вказали в своїх заявах, обравши другий варіант.

Згідно ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 ЦК України закріплено право власника володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Власники володіють, користуються та розпоряджаються власністю за взаємною згодою. За відсутності такої згоди порядок володіння та користування майном може бути визначений судом за позовом одного або декількох співвласників.

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Відповідно до вимог ст.364 ЦК України, позивач як співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

А ст. 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Враховуючи вищевикладені норми закону, те, що під час судового розгляду встановлена технічна можливість виділу в натурі частки з об`єкту нерухомого майна, зважаючи на те, що сторони прийшли до взаємної згоди щодо поділу об`єкта нерухомого майна, що відповідає варіанту поділу №2, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити, оскільки такий порядок поділу об`єкта нерухомого майна є доречним та не порушує права сторін як співвласників нежитлового приміщення та буде сприяти чіткому врегулюванню між ними питань володіння та користування майном.

На підставі викладено та керуючись ст. ст. 133, 141, 258, 259, 263-265, 266 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Виділити ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , в натурі у приватні спільну часткову власність, як окремий об`єкт нерухомості в нежитловому приміщенні магазину АДРЕСА_1 приміщення АДРЕСА_3 1,2 (згідно варіанту поділу №2) загальною площею 35,5 кв.м., розподіливши частки у виділеному приміщенні наступним чином: ОСОБА_2 - 29/50 частини, ОСОБА_1 - 21/50 частини.

Виділити ОСОБА_3 в натурі у приватну власність як окремий об`єкт нерухомості в нежитловому приміщенні магазину «Назар-доля» по АДРЕСА_1 (загальною площею 57,3 кв.м., що складає 7/25 частин магазину) приміщення №3,4 (згідно варіанту поділу №2 за висновком ПП «Шостказемпроект» від 16 серпня 2018 року № 149) загальною площею 21 кв.м.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області Т.В.Литвинко