РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2020 року Київський районний суд м.Харкова в складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» , 3-я особа Комунального підприємства «Жилкомсервіс», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди спричиненої залиттям квартири, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом до відповідача, КП «ХТМ» , 3-я особа КП «Жилкомсервіс», про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 49352 грн. та моральної шкоди в сумі 10000 грн, які спричинені залиттям квартири.

В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Згідно акту обстеження № 349 від 05.09.2018, затвердженого начальником дільниці №18 КП «Жилкомсервіс» Київського радону, складеним комісією у складі: інженера дільниці № 18 КП «Жилкомсервіс» , майстра КП ХТМ - 01.09.2016 року сталося залиття квартири № 178 , внаслідок прориву трубопроводу на технічному поверсі будинку.

У зв`язку із залиттям, квартира зазнала ушкоджень, йому спричинені матеріальні збитки в сумі 49352 грн., які він просить стягнути з відповідача. Крім того, залиттям йому спричинена моральна шкоду, яка він оцінює в сумі 10000 грн.

Відповідач - КП «Харківські теплові мережі», у поданому відзиві проти задоволення вимог заперечував, зазначаючи, що поточний та капітальний ремонт, в тому числі внутрішньо будинкових систем повинен проводитися управителем та балансоутримувачем, в даному випадку КП «Жилкомсервіс» , тому покладання шкоди, спричиненої проривом труби гарячої води на технічному поверсі будинку , на ХТМ є безпідставним.

3-я особа - КП «Жилкомсервіс», у поданих поясненнях зазначила, що КП «ХТМ» не виконало своїх обов`язків в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкоих систем централізованого опалення та гарячого постачання, внаслідок чого стався прорив труби на технічному поверсі. КП «Жилкомсервіс» як балансоутримувач уклав з КП «ХТМ» договір як виконавцем послуг, договір яким передбачено виконання ХТМ технічне обслуговування систем теплопостачання, гарячого водопостачання та бойлерів житлових будинків, тому в даному випадку завдана шкода повинна покладатися саме на КП «ХТМ».

Судом ухвалами було відкрито провадження , призначена експертиза, прийняті зміни позовних вимог та за клопотання позивача замінений відповідач та третя особа.

Судом встановлено, що позивач, є власником квартири АДРЕСА_1 , яка розташована на 9-му поверсі 9-ти поверхового будинку, згідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та технічного паспорту.

Відповідно до Акту № 349 від 05.09.2018, затвердженого начальником дільниці №18 КП «Жилкомсервіс» Київського району ОСОБА_4 та складеним комісією у складі: інженера дільниці № 18 КП «Жилкомсервіс» ОСОБА_2, майстра КП ХТМ ОСОБА_3, - 01.09.2016 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 . Залиття сталося з технічного поверху гарячою водою внаслідок прориву трубопроводу d=32 мм.

03.09.2018р. КП «ХТМ» були проведені ремонтні роботи по ліквідації течі.

В акті № 349, зафіксовані наступні пошкодження: у кімнаті площею приблизно 9 кв.м. на стелі видно сліди залиття, руді плями загальною площею приблизно 3,5 кв.м. На стінах шпалери місцями здулися та видно руді плями загальною площею приблизно 4 кв.м. На підлозі в місцях з`єднання ламінату є здуття площею приблизно 5 кв.м. Нижнє й верхнє освітлення відсутнє. У кімнаті площею приблизно 17 кв.м. на стелі є сліди залиття, руді плями загальною площею приблизно 2 кв.м.. У коридорі на стелі є волога темна пляма площею приблизно 0,3 кв.м.. На підлозі під лінолеумом волого. Верхнє освітлення відсутнє. На кухні верхнє освітлення також відсутнє. У тамбурі квартир на стіні й стелі (побілка) видно сухі темні й руді плями загальною площею приблизно 4 кв.м.. Верхнє освітлення відсутнє.

Даний Акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири.

Комплексною судовою будівельно-технічною та електротехнічною експертизою №6723/7299 від 18.12.2019р., підтверджені пошкодження квартири позивача, яке сталося 01.09.2018р., внаслідок залиття, зокрема: у коридорі 1 площею 9кв.м. - на внутрішній стороні поверхні вагонки, якою обліковані стіни, на дерев`яному каркасі бурі патьоки, характерні сіро-зелені, чорні сліди плісняви; у кухні 4 площею 5,6 кв.м. - спостерігається часткове відставання керамічної плитки від основи; у житловій кімнаті 6 площею 5,8 кв.м. - спостерігаються сліди залиття у вигляді характерних плям та розводів темного кольору по периметру кімнати, відшарування шпалер, тріщин. У швах ламінату, яким вкрита підлога, на торцях дошки ламінату, на корковій підложці є характерні сіро-зелені, чорні сліди плісняви; у житловій кімнаті 8, площею 15,9 кв.м. - спостерігаються сліди залиття у вигляді характерних плям та розводів темного кольору по периметру кімнати, відшарування шпалер. У швах ламінату, яким вкрита підлога, характерні сіро-зелені сліди плісняви.

Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири позивача та вартість матеріальної шкоди складає 49352 грн.

Згідно зі ст. 13 Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (далі Закон) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Рішенням Харківської міської ради від 26 липня 2006 року № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс».

Відповідно до п.п. 3.1 та 3.2 статуту КП «Жилкомсервіс» метою підприємства є: здійснення функцій утримання на балансі, переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання, а предметом діяльності - укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, контроль за якістю послуг і виконанням умов договорів.

Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші .

Отже вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання.

Відповідно до п.п. 2, 7 ст. 21 Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Згідно ст. 29 Закону договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем.

Матеріали справи свідчать про те, що 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець) було укладено договір, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а Виконавець приймає на себе обовязок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель зобов`язується прийняти та оплатити КП «Харківські теплові мережі» надані послуги.

Пунктами 2.3.2, 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором.

За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Сторонами не заперечується, що актом від 05.09.2018 року встановлено, що залиття квартири позивача мало місце в результаті прориву трубопроводу із гарячою водою на технічному поверсі.

Саме КП «Харківські теплові мережі» є теплопостачальною організацією, яка зобов`язана забезпечувати надійне постачання теплової енергії відповідно до умов договорів та стандартів.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Матеріали справи не містять доказів того, що залиття квартири позивача сталося саме з вини КП «Жилкомсервіс», як управителя будинку.

Тоді як договором від 13.02.2012 року, укладеного між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець), відповідальність за належний технічний стан внутрішньобудинкових систем покладено саме на КП «Харківські теплові мережі».

Доводи КП «Харківські теплові мережі» про те, що чинним законодавством України та будь-якими іншими актами чи договорами на нього не покладено обов`язків, невиконання яких мало наслідком залиття кватири позивача, є безпідставними.

Зазначений висновок узгоджується із висновком, викладеним у постановах Верховного Суду від 12 березня 2020 року у справі № 640/20533/16-ц (провадження № 61-27366св18), від 28 травня 2020 року у справі № 640/419/17 (провадження № 61-32844св18), від 13 серпня 2020 року у справі № 643/14853/16, щодо застосування вказаних норм права.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно проведеної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири позивача 01.09.2018р. та вартість матеріальної шкоди складає 49352 грн., яка відповідачем не спростована та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Як роз`яснено у пунктах 3, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Внаслідок залиття, яке відбулося, внаслідок бездіяльності КП «ХТМ», було пошкоджено майно потерпілого, а саме квартира, що спричинило йому підвищене психологічне навантаження, він також зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про наявність спричиненої позивачу внаслідок залиття його квартири моральної( немайнової) шкоди, однак при визначені її розміру суд виходить з конкретних обставин справи, характеру спричинених йому моральних страждань, їх наслідки й інших негативних впливів, а також виходить з принципів розумності та справедливості, визначає розмір такої шкоди в сумі 5000 грн., відшкодування яких покладає на відповідача.

Витрати за проведення судової будівельно-технічною та електротехнічною експертизи №6723/7299 в сумі 10362 грн., враховуючи мету її призначення та задоволення позовних вимог, в частині відшкодування матеріальної шкоди, яка визначена експертизою, підлягають відшкодування в повному обсязі.

Судовий збір, враховуючи зменшення суми моральної шкоди, підлягає стягненню пропорційно задоволеним вимогам.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 43, 81, 82, 258, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (61037, м.Харків, вул. Мефодіївська,б.11, код 31557119), 3-я особа Комунального підприємства «Жилкомсервіс» (61052, м.Харків, вул.Конторська,б.35, код 344677936), про відшкодування матеріальної та моральної шкоди спричиненої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 49352 грн., моральну шкоду в сумі 5000 грн., а також судові витрати в сумі 10429 грн. 45 коп.

В решті позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Повний текст рішення виготовлений 21.08.2020р.

Суддя Бородіна Н.М.