КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи: 756/2632/17
У Х В А Л А

07 серпня 2020 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року за заявою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про відшкодуванняматеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04 липня 2019 року у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою, 16 жовтня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулась з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

В клопотанні про поновлення строку скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду, посилаючись на те, що 16 жовтня 2019 року уповноважений представник ОСОБА_1 випадково ознайомилась в Єдиному державному реєстрі судових рішень із текстом ухвали. Станом на день подачі апеляційної скарги ні ОСОБА_1 , ні її представник не отримали належно оформленої копії повного тексту оскаржуваної ухвали.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року, оскільки обставини, на які посилається скаржник, не спростовуються матеріалами справи, адже оскаржувана ухвала постановлена судом за відсутності учасників справи, а відомостей про дату вручення копії ухвали сторонам матеріали справи не містять, отже строк пропущено з поважних причин (п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України).

Разом з тим, апеляційна скарга подана з порушенням вимог ст. 356 ЦПК України, оскільки до апеляційної скарги не надано документів, що підтверджують сплату судового збору (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що до апеляційної скарги додано клопотання, в якому представник скаржника просить звільнити або відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду до ухвалення судового рішення, посилаючись на те, що оскаржуване питання стосується вирішення питання розподілу судових витрат, ініціювання якого не передбачає сплати судового збору (ст. 3 Закону України «Про судовий збір»). Крім того, ОСОБА_1 є особою похилого віку та зважаючи на мінімальний розмір її пенсійного забезпечення, в неї немає коштів для сплати судового збору у значному розмірі, та вона потребує більше часу для заощадження коштів для такої сплати.

Проте, апеляційний суд не приймає до уваги зазначені обставини, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК (в редакції 2004 року) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК (в редакції 2004 року) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, жодних доказів, які б свідчили про майновий стан або документів, які підтверджують вказані обставини, скаржником до апеляційної скарги не додано.

Отже, у задоволенні клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення слід відмовити.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється за ставкою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 384 грн. 20 коп.

Зазначене положення стосується подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом України «Про судовий збір» справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2018 року у справі № 915/955/15).

Враховуючи викладене, скаржник повинен сплатити судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп. на реквізити Київського апеляційного суду: отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0026010, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а.

Оригінал квитанції необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 04 липня 2019 року.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення або відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 липня 2019 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі не виконання вимог ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук