Провадження № 2/643/3842/20
УХВАЛА

18.08.2020 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.

за участю секретаря судового засідання: Насирової М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3

про встановлення факту проживання спадкодавця за іншою адресою та встановлення

факту неприйняття спадщини,

Представники учасників справи:

від позивача: ОСОБА_4 ;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якому просить суд:

- встановити факт, що ОСОБА_5 , 1935 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 ;

- встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не прийняв.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.07.2019 (суддя Букреєва І.А.) відкрито провадження, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Розпорядженням Керівника апарату Московського районного суду м. Харкова № 01-08/580 від 07.08.2020 призначено повторний автоматизований розподіл даної судової справи № 643/11022/19 (н/п 2/643/3842/20), у зв`язку із звільненням головуючого судді ОСОБА_6 внаслідок подання заяви про відставку.

Після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями на підставі п. 2.3.49 та п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, цивільну справу № 643/11022/19 (н/п 2/643/3842/20) передано на розгляд судді Новіченко Н.В.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.08.2020 прийнято справу № 643/11022/19 (провадження № 2/643/3842/20) до свого провадження, вирішено повторно провести підготовче провадження у справі, на підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , підготовче засідання призначено на 13.08.2020 року.

Крім того, ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.08.2020 розгляд заяви позивача про забезпечення позову призначено на 13.08.2020 року.

Ухвалами Московського районного суду м. Харкова від 13.08.2020 підготовче засідання у справі та розгляд заяви позивача про забезпечення позову відкладено на 18.08.2020 року.

У підготовчому засіданні 18.08.2020 року представником позивача заявлені клопотання про:

- поновлення строку для звернення до суду з клопотанням про витребування інформації та виклик і допит свідків;

- витребування у КЗОЗ «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та Немишлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області додаткових доказів у справі;

- залучення до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_7 .

Розглянувши зазначені клопотання, суд вирішив задовольнити їх, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зі змісту статті 127 Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено заявником, та чи підлягає він відновленню.

Відтак, при зверненні особи до суду з заявою про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, заявником повинно бути доведено наявність поважних причин пропуску такого строку. Суд зауважує, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій. Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

В даному випадку, оцінивши викладені представником позивача в обгрунтування вказаного клопотання обставини, через які він був позбавлений можливості своєчасно подати клопотання про витребування доказів та виклик свідків, суд вважає їх поважними, у зв`язку з чим вважає за необхідне на підставі частини 1 статті 127 Цивільного процесуального кодексу України клопотання представника позивача задовольнити та поновити пропущений строк.

Що стосується клопотання представника про витребування додаткових доказів у справі, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до частини 1 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що однією з основних засад цивільного судочинства є змагальність сторін.

Положення частини 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 5 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України).

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 2 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Водночас, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частини 1-3 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статті 84 Цивільного процесуального кодексу України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 Цивільного процесуального кодексу України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на місцевий господарський суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 Цивільного процесуального кодексу України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача про витребування додаткових доказів у справі задовольнити та витребувати у КЗОЗ «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та Немишлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області додаткові докази у справі.

Що стосується клопотання позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_7 , суд зазначає наступне.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (частина 3 статті 53 Цивільного процесуального кодексу України).

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Згідно з вимогами частини 5 статті 35 Цивільного процесуального кодексу України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Відповідно до наявної в матеріалах справи Інформації з Державного реєстру речових справ та нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 22056292 від 17.08.2020 вбачається, що власником нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 , з приводу якого виник спір, є ОСОБА_7 на підставі Договору купівлі-продажу від 04.07.2020 року.

За таких обставин, рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_7 як власника спірного нерухомого майна, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне залучити її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Що стосується клопотання позивача про виклик та допит свідків, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Положеннями частин 1-3 статті 91 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

За таких обставин, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача задовольнити та викликати свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Враховуючи викладене, відсутність у матеріалах справи належних достатніх доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, необхідність витребування нових доказів та залучення третьої особи, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про відкладення підготовчого засідання.

Керуючись ст. ст. 53, 84, 91, 127, 198, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Підготовче засідання відкласти на 25.08.2020 року о 13 год. 30 хв. у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 48.

2. Поновити позивачу строк для подання клопотань про витребування доказів та виклик свідків.

3. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у КЗОЗ «Центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф» (61058, м. Харків, пр. Незалежності, буд. 13):

- інформацію про те, чи надходили виклики швидкої допомоги на адресу: м. Харків, вул. Чапаєва, буд. 28) в період з 01.01.2016 року по 01.11.2018, зокрема в день смерті ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , і якщо так, то у зв`язку з чим викликалась швидка допомога та чи надавалась за вказаною адресою медична допомога ОСОБА_5 ?

4. В порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувати у Немишлянського відділу поліції ГУНП в Харківській області (61099, м. Харків, вул. Невельська, буд. 1/32) інформацію про надходження викликів 29.10.2018 на адресу: м. Харків, вул. Чапаєва, буд. 28, а саме ким було здійснено виклик та у зв`язку з чим.

5. Попередити КЗОЗ «Центр екстренної медичної допомоги та медицини катастроф» та Немишлянський відділ поліції ГУНП в Харківській області, що відповідно до частини 7 статті 84 Цивільного процесуального кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

6. На підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_7 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ).

7. Викликати свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

8. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи та їх представників, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 62 Цивільного процесуального кодексу України.

9. Явку учасників справи та їх представників у підготовче засідання визнати обов`язковою.

10. Усі заяви, клопотання, заперечення подати до суду в строк до 25.08.2020 року з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 183 Цивільного процесуального кодексу України.

11. Звернути увагу учасників справи на положення статей 81, 83, 84 Цивільного процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

12. Попередити учасників справи, що відповідно до частини 2 статті 126 Цивільного процесуального кодексу України заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

13. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог статті 95 Цивільного процесуального кодексу України.

14. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

15. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Повний текст ухвали складено та підписано 19.08.2020 року.

Суддя Н.В. Новіченко