Справа № 727/4267/19
Провадження № 2-п/727/3/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м.Чернівці в складі:

головуючого судді Чебан В.М.

при секретарі Алієв А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 30 вересня 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 30 вересня 2019 року позовні вимоги позивача Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту задоволено.

Скасовано арешт, накладений реєстратором - Перша Чернівецька державна нотаріальна контора, реєстраційний номер обтяження 3531259 на квартиру АДРЕСА_1 , що був накладений ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 27.07.2006 року; скасовано арешт, накладений реєстратором - Перша Чернівецька державна нотаріальна контора, реєстраційний номер обтяження 3531309 на квартиру АДРЕСА_1 , що був накладений ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 27.07.2006 року; стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсоцбанк» понесені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3842,00 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16.01.2020 року було задоволено клопотання представника Акціонерного товариства «Альфа-Банк» про залучення правонаступника та замінено позивача Акціонерне товариство «Укрсоцбанк» на його правонаступника Акціонерне товариство «Альфа-Банк» по даній цивільній справі.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся із заявою про перегляд заочного рішення, зазначаючи, що його як відповідача не було вчасно повідомлено про час та місце розгляду справи в Шевченківському районному суді м.Чернівці, про що в матеріалах цивільної справи є відповідні докази, зокрема відсутнє зворотне повідомлення про вручення судової повістки про виклик в судове засідання. Зазначає, що він є інвалідом І-ї групи та фізично не міг бути присутнім на судових засіданнях.

Також, звертає увагу суду на те, що на його думку судом не було враховано обставин щодо самого предмету спору, вимог, що були пред`явлені позивачем. Так, посилається на те, що позивачем по справі, як іпотекодержателем, було використано право звернути стягнення на предмет застави в позасудовому порядку, 02.02.2006 року та 04.10.2006 року були вчинені виконавчі написи про стягнення з нього на корить банку всієї суми заборгованості, а тому вважає, що позивач односторонньо відмовився від кредитного договору. Посилається на те, що рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16.05.2018 року АТ «Укрсоцбанк» було відмовлено в задоволенні позову до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором кредиту. Також, звернувся до суду з заявою про застосування строку позовної давності до вимог позивача по даній справі.

На основі викладеного просить суд скасувати вказане заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Заявник в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій просить суд провести розгляд справи у його відсутність, заяву про перегляд заочного рішення підтримує в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання також не з`явився, однак згідно поданої ним заяви просить суд провести розгляд справи у їх відсутність.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення суду не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач в заяві про перегляд заочного рішення суду вказує, що в суду не було підстав ухвалювати заочне рішення, оскільки відповідачу по справі не було відомо про час і місце розгляду справи та не було відомо про пред`явлений до нього позов. Разом з тим, згідно наявного в матеріалах справи клопотання ОСОБА_1 про залишення позову АТ «Укрсоцбанк» без руху (а.с.41), відповідачу по справі було достовірно відомо про пред`явлений до нього позов, а також відповідачу була вручена копія позовної заяви з додатками. Таким чином, твердження відповідача в цій частині судом до уваги не приймаються.

Стосовно ж посилань відповідача з приводу того, що останній не погоджується з самим рішенням суду, то відповідачем по справі не наведено в його заяві будь-яких посилань на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. По суті заявником не представлено відповідні твердження, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду та можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Крім цього, відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (в порядку Закону України «Про виконавче провадження»).

Суд також враховує і те, що вимогами ч.ч.3-5 ст.154 ЦПК України (в редакції, чинній на час застосування судом заходів забезпечення позову) було передбачено лише право учасників процесу звернутись до суду з відповідною заявою про скасування заходів забезпечення позову, без конкретизації строку дії заходів забезпечення позову. Таким чином, суд також не вбачає підстав для застосування строків позовної давності до вимог позивача.

Крім цього, відповідно до ст.572 Цивільного Кодексу, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

В даному ж випадку, 11.06.2004 року між сторонами було укладено договір іпотеки №44, відповідно до п.1.1. якого на забезпечення виконання основного зобов`язання іпотекодавець передав в іпотеку іпотекодержателю належне йому на праві власності майно: квартиру під АДРЕСА_1 та квартиру під АДРЕСА_1 (а.с.15-18). Також, як вбачається з копії Витягу про реєстрацію в державному реєстрі іпотек (а.с.19), іпотекодержателем вищезазначеного нерухомого майна протягом 2004-2019 років виступає саме AT «Укрсоцбанк».

Таким чином, судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки без поважних причин, а також, по суті заявником не представлено відповідних доказів та тверджень, які можуть бути підставою для перегляду оскаржуваного заочного рішення суду.

Відповідно до вимог ч.ч.1-2 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Частиною 1 ст.288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Частиною 4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

За наведених обставин, суд вважає, що підстави для скасування зазначеного заочного рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 30.09.2019 року відсутні, а тому в задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 258-260,287-288 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 30 вересня 2019 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

СУДДЯ :