Провадження № 2/288/82/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2020 року. смт.Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудника М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання спільною сумісною власністю майна, та визнання права на 1/4 частини будинку в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання спільною сумісною власністю майна, та визнання права на 1/4 частини будинку в порядку спадкування за законом.

В підготовчому судовому засідання від сторін надійшла заява про укладення мирової угоди.

В підготовчому судовому засіданні позивач та її представник просив затвердити мирову угоду між сторонами та закрити провадження по справі.

Відповідач не заперечував проти задоволення даної заяви та просив затвердити мирову угоду.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, просив справу слухати у його відсутність.

Суд, вислухавши позивача її представника, відповідача, розглянувши мирову угоду, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Згідно частини сьомої статті 49 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до вимог статті 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Судом встановлено, що Позивач та Відповідач по справі є спадкоємцями першої черги, після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мирова угода укладена з метою врегулювання спору по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання спільною сумісною власністю майна та визнання права на 1/4 частини будинку в порядку спадкування за законом що у селі АДРЕСА_1 по АДРЕСА_1 , земельна ділянка Державний Акт на право приватної власності на землю Серія ЖТ-04-24-001 582, що знаходиться у АДРЕСА_1 та 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 , що належала покійній на підставі свідоцтва про право власності на житло, та на 1/12 частину, що перейшла до неї у спадок після смерті чоловіка ОСОБА_5 (що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа № 696/2011) на підставі взаємних поступок і стосується прав на спадкування сторін.

Предметом мирової угоди є спадкове майно, спадщина на яке відкрилася після смерті ОСОБА_4 . Майно складається з земельної ділянки, що знаходиться у АДРЕСА_1 , а також 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 , що належала покійній на підставі свідоцтва про право власності на житло, та на 1/12 частини що перейшла до неї у спадок після смерті чоловіка ОСОБА_5 (що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкова справа № 696/2011).

Пункт 5 частини першої статті 255 ЦПК України вказує, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Відповідно до частини другої статті 256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Вивчивши мирову угоду, суд вважає, що вона не суперечить закону, стосується лише прав та обов`язків сторін та предмета позову, умови мирової угоди не порушують прав, свобод чи інтересів інших осіб, тому приходить до висновку про необхідність затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

Відповідно до вимог частини третьої статті 207 ЦПК України, наслідки ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди судом сторонам роз`яснено.

Згідно частини першої, другої статті 208 ЦПК України, виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що заява про затвердження мирової угоди є обґрунтованою і вважає за необхідне її задоволити та провадження у справі закрити.

Керуючись статтями 49, 198-200, 207, 208, 255, 256, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Затвердити мирову угоду, укладену 05 лютого 2020 року між ОСОБА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий Ленінградським РУ ГУ МВС України в м.Києві, 21 грудня 1999 року, РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає АДРЕСА_3 (надалі Позивач) та ОСОБА_3 , паспорт НОМЕР_3 , виданий Ватутінським РУ ГУ МВС України в м.Києві, 16 грудня 1999 року, РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований АДРЕСА_4 , проживає АДРЕСА_5 (надалі Відповідач).

З метою врегулювання спору Позивач та Відповідач дійшли згоди про наступне:

Позивач ОСОБА_1 відмовляється від заявленого нею цивільного позову про визнання права в порядку спадкування за законом на земельну ділянку що знаходиться у селі АДРЕСА_1 з відповідними наслідками визначеними для наслідків відмови від позову, і така відмова вважається поданою на умовах для подання такої заяви визначеною статтею 206 ЦПК України.

Відповідач приймає до уваги родинні відносини з Позивачем та вважає справедливим поступити в рахунок Позивача 1/6 та 1/12 частини квартири АДРЕСА_2 , що належала покійній ОСОБА_4 і погоджується одночасно при оформленні спадкових прав згідно заповіту укласти Договір дарування на успадковані частини квартири на користь ОСОБА_1 у строк до 3 місяців з часу оформлення та реєстрації права власності на вказані частини квартири. Витрати пов`язані з укладанням Договору дарування та його нотаріальним посвідченням покладаються на Позивача.

Відповідач визнає право Позивача на звернення до суду із позовом про визнання Договору дарування укладеним по закінченню строку, для його укладення.

Позивач визнає за Відповідачем одноособове право на земельну ділянку, що належала спадкодавцю ОСОБА_4 . Державний акт на право приватної власності на землю серія ЖТ - 04-24-001-582, що знаходиться у АДРЕСА_1 , що належали покійній ОСОБА_4 .

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання спільною сумісною власністю майна, та визнання права на 1/4 частини будинку в порядку спадкування за законом.

У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченого законодавством для виконання судових рішень.

Роз`яснити сторонам наслідки затвердження даної мирової угоди: повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України «Про виконавче провадження». У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник