Справа № 635/3447/20
Провадження по справі № 2/635/2039/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2020 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді - Шинкарчука Я. А.,

при секретарі судового засідання - Желізовій О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою ОСОБА_2 , в якому просить розірвати шлюб укладений між ним та відповідачем, зареєстрований 28 вересня 2007 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції , актова запис № 1083.

Позовні вимоги мотивуючи тим, що від вказаного шлюбу мають двох синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на час звернення з позовом про розірвання шлюбу до суду проживають разом з відповідачем. Спільне життя сторін не склалося, тому що у них різні погляди на життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї постійно відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми, бажання зберегти сім`ю відсутнє. Подружні відносини припинені з березня 2019 року, з цього часу спільне господарство не ведеться, спору про спільне майно немає. Отже, шлюб між ними носить формальний характер, а тому збереження шлюбу лише суперечить їх спільним інтересам.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 червня 2020 року позовна заява залишена без руху, позивачу наданий десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання вказаної ухвали.

У встановлений судом строк недоліки позовної заяви позивачем усунуті.

На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 24 липня 2020 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Сторони в судове засідання не з`явились.

Позивач ОСОБА_1 надав до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у його відсутність, позовні вимоги підтримує, судові витрати залишити за рахунок позивача. Крім того, зазначив, що сімейно - шлюбні відносини між ними припинені з 16 березня 2019 року.

Відповідач ОСОБА_2 надала до суду заяву про розгляд справу у її відсутність, позовні вимоги визнає та не заперечує щодо їх задоволення. В заяві зазначила, що сімейно - шлюбні відносини між сторонами припинені з 16 березня 2019 року. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище набуте в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_2 ».

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 28 вересня 2007 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актова запис № 1083, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , виданого Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції.

В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище відповідача « ОСОБА_2 » змінено на « ОСОБА_2 ».

Від вказаного шлюбу подружжя мають дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 від 05.01.2017).

Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статі 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Судом встановлено та з матеріалів даної справи вбачається, що сторони продовжувати шлюбні відносини не бажають, які між ними припинені з 16 березня 2019 року, сім`я існує формально, відповідач позов визнала, відповідно, відмова у розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу, що потягне за собою неприпустиме порушення права одного з подружжя або обох на вільний вибір.

У відповідності із положеннями частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, згідно чинного законодавства, незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу, тому, враховуючи вищевикладене, а також те, що з матеріалів справи спору між сторонами щодо спільного набутого майна та місця проживання дітей не вбачається, задоволення позовних вимог про розірвання цього шлюбу не суперечить вимогам законодавства України.

Беручи до уваги фактичні взаємовідносини сторін, наполягання сторін на задоволенні позову, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам.

Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання відповідача про те, щоб після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем набутим в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_2 » є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Згідно частини другої статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Враховуючи заяву позивача, суд вважає за можливе судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок віднести на рахунок позивача ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 28 вересня 2007 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актова запис № 1083 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відповідачу ОСОБА_2 залишити прізвище набуте в зв`язку з реєстрацією шлюбу « ОСОБА_2 ».

Судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок віднести на рахунок позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_4 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя - Я.А. Шинкарчук