Справа № 369/7831/17
Провадження № 2/369/420/20
РІШЕННЯ

Іменем України

18.08.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді - Дубас Т.В.,

за участю секретаря - Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - Тарасівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, про виділ майна в натурі зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

В С Т А Н О В И ЛА:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою.

Свої вимоги позивач обґрунтувала тим, що відповідно до договору дарування від 18.11.2009 вона є власником 1/4 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

У той же ж час, зі слів позивача, відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно будинок перебуває у спільній частковій власності з:

ОСОБА_7 - 1/10 частка;

ОСОБА_4 - 3/10 частки;

ОСОБА_5 - 1/10 частка;

ОСОБА_8 - 1/4 частка.

Позивач зазначає, що вона самостійно проживає у будинку і у відповідності до технічного паспорта займає наступні приміщення: кухню 3-1 площею 7,6 кв.м, житлову кімнату 3-2 площею 17,1 кв.м, житлову кімнату 3-3 площею 12,1 кв.м, коридор 3-4 площею 13,5 кв.м, санвузол 3-5 площею 5,4 кв.м, котельню 3-6 площею 9,2 кв.м, тамбур 3-7 площею 1,1 кв.м, коридор 3-8 площею 4,6 кв.м та кладову 3-9 площею 4,2 кв.м.

Зі слів позивача, вона не має жодної можливості спілкування з відповідачами, у зв`язку з їх відсутністю за місцезнаходженням майна, що перешкоджає реалізації її прав.

Зокрема, позивач з вищенаведених підстав не змогла укласти договору газопостачання, не може покращити житлово-побутові умови та не може зареєструвати у даному будинку своїх рідних, з чого вбачається порушення її права користування та розпорядження належною їй на праві спільної часткової власності 1/4 частини будинку, а тому просила суд виділити її частку в натурі.

Ухвалою судді від 09.08.2017 було відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 05.12.2017 було витребувано докази у справі з Києво-Святошинського РВ державної рацс ГТУЮ у Київській області, а саме:

- відомості щодо зареєстрованої дати смерті ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , належним чином засвідчені копії свідоцтв про їх смерть та актових записів про це.

15.12.2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Згідно п. п. 9 п.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в новій редакції справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 187 ЦПК України визначено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, в тому числі, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Ухвалою суду від 02.04.2018 було продовжено судовий розгляд справи за правилами загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження у справі.

Ухвалою суду від 11.04.2018 після надходження витребуваних судом доказів та подання копій спадкових справ було залучено до участі в справі в якості належних відповідачів правонаступників померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 відповідача ОСОБА_7 - спадкоємців ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та правонаступників померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 - ОСОБА_6 .

Ухвалою суду від 29.05.2018 було призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої було поставлено наступні питання:

- Яка ринкова вартість житлового будинку АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями і спорудами на момент проведення експертизи?

- Чи можливий і в яких варіантах виділ в натурі 1/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, із переобладнанням чи без такого житлового будинку, не порушуючи при цьому будівельні норми?

- Якщо виділ 1/4 частки не можливий, то які є варіанти виділу вказаної частини ОСОБА_1 шляхом збільшення/зменшення за рахунок іншого (-их) співвласника (-ків), який розмірі грошової компенсації слід сплатити?

- Надати можливі варіанти користування земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , з урахуванням належної частки житлового будинку - ОСОБА_1 .?

Проведення експертизи було доручено судовому експерту Свериді Олександру Миколайовичу (АДРЕСА_3), провадження у справі було зупинено.

07.11.2019 до суду судовим експертом Сверидою О.М. було повернуто матеріали даної цивільної справи, у зв`язку з наданням висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 11.11.2019 було поновлено провадження у справі та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

Ухвалою суду від 23.06.2020 було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Ознайомившись з висновком експерта, позивач в клопотанні від 08.07.2020 уточнила свої вимоги та просила суд виділити їй 1/4 частку житлового будинку відповідно до варіанту № 2, визначеного експертом та виділити їй 1/ 4 частку земельної ділянки під цим будинком відповідно до варіанту № 4.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, подали до суду клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини такої неявки та позицію щодо позову суду не повідомили.

Третя особа свого представника до суду не направила, звернулась до суду з листом про розгляд справи у відсутність її представника.

У зв`язку з неявкою сторін та їх представників у судове засідання в силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до договору дарування від 18.11.2009 позивач є власником 1/4 частини житлового будинку АДРЕСА_2 , а відповідачі є співвласниками інших частин спірного житлового будинку:

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - 1/10 частка;

ОСОБА_4 - 3/10 частки;

ОСОБА_5 - 1/10 частка;

ОСОБА_8 - 1/4 частка.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності.

Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.

Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні.

Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно зі статтею 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.

Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.

Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Разом із тим, у разі недосягнення згоди наведене може відбуватися в судовому порядку.

У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.

Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників.

Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна.

Якщо у результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно.

Вказана позиція викладена у постанові ВСУ від 16.11.2016 у справі розглянувши справу № 6-1443цс16, підтримана у безлічі постанов ВС, в тому числі і в постанові ВС від 08.07.2020 у справі № 592/5511/16-ц.

Згідно із статтею 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: частка є незначною і не може бути виділена в натурі; річ є неподільною; спільне володіння і користування майном є неможливим; таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

У рішенні ЄСПЛ від 21.12.2010 у справі «Андрій Руденко проти України» (заява № 35041/05) Суд зазначив, що положення Цивільного кодексу від 2003 року ( 435-15 ), про яке йдеться, є достатньо чітким і не дає підстав для суперечливого тлумачення. Крім того, це положення відображає конституційну гарантію попередньої компенсації за будь-яке позбавлення власності, за винятком умов воєнного чи надзвичайного стану (див. пункт 14 вище). Як свідчить відповідна практика національних судів - хоча йдеться про рішення, винесені у період після подій у справі, що розглядається,- вимога попереднього платежу є не просто технічною складовою процедури відчуження майна, яка встановлена законом, а є основною вимогою, на якій має ґрунтуватися рішення суду про позбавлення особи майна без її згоди.

З огляду на висновок судового експерта Свериди О.М. № 25/19, виготовлений 07.11.2019 за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи було визначено 2 варіанти виділу позивачу частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 відповідно до фактичного порядку користування житловим будинком, але з відступом від фактичного користування господарськими будівлями та ідеальних часток та до кожного з цих варіантів було визначено по 4 варіанти виділу 1/4 частки земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з висновком експерта, позивач просила суд виділити їй у в натурі 1/4 частку житлового будинку відповідно до варіанту № 2, визначеного судовим експертом Сверидою Олександром Миколайовичем, та виділи 1/4 частку земельної ділянки відповідно до варіанту № 4 до варіанту № 2 виділу 1/4 частки житлового будинку.

Відповідно до варіанту № 2 виділу позивачу частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 вона матиме у власності:

-кухню 3-1 площею 7,6 кв. м,

-житлову кімнату 3-2 площею 17,1 кв. м,

-житлову кімнату 3-3 площею 12,1 кв. м, - разом по житловому будинку площа 36,8 кв. м загальною вартістю 116 348,00 грн., що є відхиленням від ідеальної частки на 37 259,00 грн.,

-вбиральню М площею 5,4 кв.м;

-1/2 частину колодязя ІІ;

-сарай З;

-ворота хвіртку № 2;

-огорожу № 4;

-огорожу № 5 - разом по господарським будівлям і спорудам вартість 65 733,00 грн., що є відхиленням від ідеальної частки на 14 147,00 грн.

У той же ж час експерт зазначив, що даний варіант виділу не передбачає проведення перебудови житлового будинку.

Також було вказано, що частка позивача у такому випадку буде становити 32/100, а відповідачів - 68/100, проте, як зміняться частки кожного з відповідачів у зв`язку із зміною частки позивача і яка компенсація повинна бути сплачена кожному відповідачу окремо з урахуванням його частки вказано не було, так як такі питання не були запропоновані суду для експерта.

У варіанті № 4 виділу 1/4 частки земельної ділянки для доступу та обслуговування відповідної частини житлового будинку експертом запропоновано виділити у користування позивача земельну ділянку площею 426,00 кв.м (0,0426 га), яка обмежена лініями, що проходять:

-від точки «18» до точки «19» довжиною 11,83 м;

-від точки «19» до точки «20» довжиною 4,58 м;

-від точки «20» до точки «21» довжиною 8,25 м;

-від точки «21» до точки «22» довжиною 6,72 м;

-від точки «22» до точки «23» довжиною 4,58 м;

-від точки «23» до точки «24» довжиною 5,89 м;

-від точки «24» до точки «25» довжиною 0,22 м;

-від точки «25» до точки «26» довжиною 3,04 м;

-від точки «26» до точки «27» довжиною 4,64 м;

-від точки «27» до точки «28» довжиною 1,42 м;

-від точки «28» до точки «29» довжиною 6,86 м;

-від точки «29» до точки «3» довжиною 3,92 м;

-від точки «3» до точки «4» довжиною 8,51 м;

-від точки «4» до точки «5» довжиною 6,34 м;

-від точки «5» до точки «6» довжиною 3,74 м;

-від точки «6» до точки «7» довжиною 10,74 м;

-від точки «7» до точки «8» довжиною 2,16 м;

-від точки «8» до точки «9» довжиною 10,43 м;

-від точки «9» до точки «10» довжиною 1,09 м;

-від точки «10» до точки «11» довжиною 1,29 м;

-від точки «11» до точки «18» довжиною 2,84 м.

З викладеного вбачається, що визначена судовим експертом 1/4 частка житлового будинку разом з господарськими будівлями та спорудами в грошовому виражені буде більша на 51 406,00 грн., а частка відповідачів у сукупності стане в результаті такого поділу на 51 406,00 грн. меншою.

Інший варіант, запропонований судовим експертом також передбачає зменшення частки відповідачів на 34 269,00 грн. і не визначає, яким чином зміняться частки кожного з відповідачів і яка компенсація повинна бути сплачена кожному відповідачу окремо з урахуванням його частки вказано не було, так як такі питання, знову ж таки, не були запропоновані суду для експерта.

З огляду на викладене, позовні вимоги не можуть бути задоволені, оскільки жоден із співвласників не надав згоду на отримання компенсації за зменшення розміру своєї частки в праві спільної часткової власності, суду не було надано доказів, яким чином після виділення частки позивачу за заявленим нею варіантом зміниться частка кожного з відповідачів, яка сама компенсація повинна бути сплачена кожному відповідачу з урахуванням зменшення саме його частки, визначити це суд позбавлений можливості через відсутність спеціальних знань.

Крім того, суду не було надано доказів того, що відповідно до ч. 2 ст. 365 ЦК України на депозитний рахунок суду було внесено визначену експертом суду компенсацію, що гарантувало б захист прав відповідачів у зв`язку зі зменшенням їх часток у спільній частковій власності.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 183, 356, 358, 364, 365, 367 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 18, 19, 23, 30, 76-81, 259, 263-268, 273, 351, 352, 354 ЦПК України,суд, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - Тарасівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, про виділ майна в натурі зі спільної часткової власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою - відмовити.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Суддя: Т.В. Дубас