пр. № 2/759/982/20
У Х В А Л А

04 лютого 2020 року м.Київ

Святошинський районний суд м.Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.,

при секретарі Шелудько В.В.,

за участі представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

представника відповідача Ровенського О.В. ,

розглянувши позовну заяву адвоката Осипенка В.Ю. про збільшенння позовних вимог із залученням співвідповідачів та пред"явленням до них додаткових вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінанси ТІМ» (місце знаходження: 01042, м.Київ, бур.Марії Приймаченко, буд.1/27, офіс 304/5), державного реєстратора приватного нотаріуса КМНО Журавльової Лариси Михайлівни (місце знаходження: АДРЕСА_3 ) про визнання протиправних дій та скасування рішення, щодо державної реєстрації прав та обтяжень,

ВСТАНОВИВ :

23.07.2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 , який представляє інтереси ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернувся до Святошинського районного суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінанси ТІМ», державного реєстратора приватного нотаріуса КМНО Журавльової Лариси Михайлівни вимогами якого є визнати протиправним дію ТОВ «ФК «ФШАНС ТІМ» та Державного реєстратора ПН КМНО Журавльової Л. М. щодо протиправного позбавлення позивачів права власності та скасування номеру запису про право власності: 31769726 і рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 47102720 від 29.05.2019 року, а також дію державного реєстратора приватного нотаріуса Журавльової Л.М. про реєстрацію права власності за ТОВ «ФК «ФШАНС ТІМ», на квартиру АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) зі стягненням з відповідачів витрат за сплату судового збору.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 20.08.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Відзиву від відповідачів до суду не надходило.

23.12.2019 року адвокатом Осипенко В.Ю. подана заява про приєднання до матеріалів справи позовної заяви про збільшення позовних вимог.

У судовому засіданні 04.02.2020 р. поставлена на обговорення заява про приєднання до матеріалів справи позовної заяви про збільшення позовних вимог. Своєю позовною заявою про збільшення позовних вимог, представник позивачів залучає нових відповідачів ОСОБА_6 , державного реєстратора приватного нотаріуса КМНО Литвин А.С., ОСОБА_7 , державного реєстратора приватного нотаріуса КПНО Чигріна А.О. та висуває до цих відповідачів інші (нові) позовні вимоги.

Представники позивачів підтримують заяву, представник відповідача ТОВ "ФК "Фінанс Тім" вирішення питання покладає на розсуд суду та не заперечує проти цього.

Суд, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

У відповідності до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасник справи має право подавати заяви. Таке право учасника має розглядатись у взаємзв"язку із іншими нормами ЦПК України. Зокрема, відповідно до ч.2 ст.182 ЦПК, заяви, клопотання подаються або у письмовій, або в усній формі, а у випадках визначених цим Кодексом - лише у письмовій формі. Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені статтею 183 ЦПК.

Будь-яка сторона у цивільному процесі також має право, що визначене п.2 ч.2 ст.49 ЦПК, збільшити розмір позовних вимог про що має подати відповідну заяву до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження раазом із доказами направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи (ч.5 ст.49 ЦПК), тобто тим учасникам, які вже беруть участь у даній справі, а не будь-яким іншим особам.

Таким чином, потенційна можливість збільшення розміру позовних вимог вирішується за наступних умов: шляхом подання лише заяви про збільшення позовних вимог ( п.2 ч.2 ст.49 ЦПК), викладенням змісту питання, підстав заяви (ст.183 ЦПК) та з поданням доказів направлення заяви з додатками до інших учасників справи (ч.5 ст.49 ЦПК).У випадку недодержання таких умов, суд не приймає до розгляду таку заяву та повертає її заявнику (ч.5 ст.49 ЦПК , ч.4 ст.183 ЦПК).

Отже, чинним ЦПК України не передбачена можливість подання саме позовної заяви про збільшення позовних вимог.

Також слід зазначити, що під збільшенням розміру позовних вимог слід розуміти збільшення суми позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві і до визначеної у позові особі. Тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві. Такі додаткові позовні вимоги повинні бути зв`язані з раніше заявленими позовними вимогами підставою виникнення або поданими доказами (наприклад, коли позов подано на суму основного боргу і позивач до прийняття рішення просить додатково стягнути пеню за прострочку платежу).

Підпунктом 3.11 пункту 3 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції" роз`яснено, що ГПК, зокрема статтею 22 цього Кодексу, не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Суд також вважає, що дану заяву не можна розцінювати також і як заяву про зміну предмету або підстав позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підства позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

У даному випадку, подачею заяви заявлений предмет позову не змінюється. Заявлення ж додаткових вимог після відкриття провадження ЦПК України не передбачено. Позивач має право лише або змінити предмет позову або змінити його підставу. Тобто не можна змінити предмет позову шляхом додавання інших позовних вимог, оскільки предмет позову при цьому фактично не змінюється.

Складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст. Своєю заявою про приєднання до матеріалів справи позовної заяви про збільшення позовних вимог, позивач фактично подає новий позов зі своїм предметом, підставою, змістом.

Концепція нової редакції ЦПК полягає, у першу чергу, у підготовці позивачем саме кінцевої редакції позовної заяви, яка подається до суду, і в такому випадку суд визначає порядок її розгляду (спрощене без виклику, з викликом, загальне провадження) та враховує при вирішенні питання про такий розгляд ряд чинників (ч.3ст.274 ЦПК України).

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позивачем заявляються поряд із раніше заявленими нові додаткові вимоги(новий предмет, нова підстава, новий зміст), які не можуть вважатись такими, що змінюють раніше заявлений предмет спору, тому заява позивача про збільшення позовних вимог фактично являється новим позовом, виходячи із чого не може відбутись залучення співвідповідачів та не можуть бути прийняті заявлені інші позовні вимоги.

Керуючись ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви представника ОСОБА_2 про приєднання до матеріалів цивільної справи позовної заяви про збільшення позовних вимог, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до положень ч. 2 ст. 353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.Ю. Миколаєць