КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 373/1258/18 Головуючий 1 інстанція -Керекеза Я.І.
Провадження № 22-з/824/495/2020 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
УХВАЛА

іменем України

07 серпня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Гуля В.В., Олійника В.І.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

встановила:

Постановою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 16 квітня 2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задоволено частково. Визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 квартиру (реєстраційний номер майна: 16015657), що знаходиться у будинку під АДРЕСА_1 , які складаються із житлової площі - 18,50 кв. м. та мають загальну площу 37,50 кв. м. У порядку поділу майна подружжя визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири (реєстраційний номер майна: 16015657), що знаходиться у будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 37,50 кв. м, житловою - 18,50 кв. м. Стягнуто з ОСОБА_2 судовій збір у розмір 4, 255 грн.

Постановою Верховного Суду від 23 березня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року залишено без змін.

11.06.2020 року ОСОБА_1 подав до апеляційного суду заяву, у якій просив роз`яснити постанову Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року, а саме її резолютивну частину щодо розподілу судових витрат.

Необхідність у роз`ясненні постанови апеляційного суду позивач обґрунтовує тим, що суд апеляційної інстанції скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове про часткове задоволення позову зазначив, що з ОСОБА_3 підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 4 255,00 грн. Проте суд помилково не вказав на чию користь з відповідача підлягає стягненню вказана сума судового збору.

Зазначена обставина є перешкодою для виконання судового рішення в цій частині, оскільки позивач позбавлений можливості отримати виконавчий документ на примусове виконання рішення суду в частині стягнення судового збору.

21.07.2020 року з Переяслав - Хмельницького міськрайонного суду Київської області на адресу Київського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи № 373/1258/18 (2-95/19).

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення (ч. 3 ст. 271 ЦПК України).

Оскільки розгляд справи здійснювався судом за відсутності учасників справи, а фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність необхідності виклику сторін (їх представників) для розгляду заяви про роз`яснення судового рішення.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши зміст заяви та постанови суду, колегія суддів уважає, що заяву слід задовольнити з таких підстав.

Так, згідно ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє у роз`ясненні рішення.

Виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Роз`яснення рішення суду - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих пунктів рішення, які підлягають виконанню та розуміння яких викликає труднощі.

Так, згідно з ч.ч. 1-2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Приймаючи постанову про часткове задоволення апеляційної скарги та ухвалення нового судового рішення про часткове задоволення позову суд вирішив питання щодо розподілу між сторонами судових витрат по сплаті судового збору.

Однак, зазначаючи про це у резолютивній частині постанови від 07.10.2019 у даній справі апеляційний суд не вказав стягувача, на користь якого підлягає стягненню судовий збір з боржника.

Згідно положень статті 382 ЦПК України у резолютивній частині зазначається новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції;

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих листів та наказів, що видаються судами, у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України.

Статтею 4 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено вимоги до виконавчих документів.

Так, у виконавчому документі зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові (для фізичних осіб) стягувача та боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або адреса місця проживання чи перебування (для фізичних осіб), дата народження боржника - фізичної особи.

Як вбачається із резолютивної частини постанови Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року, вона не містить відомостей про стягувача - ОСОБА_1 . Суд не зазначив на чию користь підлягає стягненню з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 4 255,00 грн.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне роз`яснити резолютивну частину постанови Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року, зазначивши, що стягненню з ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4 255 ( чотири тисячі двісті п`ятдесят п`ять) грн. 00 коп. на користь ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя задовольнити.

Роз`яснити резолютивну частину постанови Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2019 року, зазначивши що стягненню з ОСОБА_2 підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4 255 (чотири тисячі двісті п`ятдесят п`ять) грн. 00 коп. на користь ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: В.В. Гуль

В.І. Олійник