№ провадження 2/646/873/2020
Справа № 646/8943/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.20 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Теслікової І.І.,

секретаря судового засідання Лозової О.С.,

представників позивача Дудій А.І.,Шабаса Г.В.,

представника відповідача Барчук А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут «Енергопроект» про визнання наказу про звільнення незаконним та його скасування, поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Червонозаводського районного суду Харківської області перебуває вказана цивільна справа за вищевказаним позовом.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 20.01.2020 року провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

20.02.2020 року представником позивача було подано клопотання про витребування доказів, яке в судовому засіданні представники позивача просили залишити без розгляду.

Крім того, 17.06.2020 року представником позивача подано клопотання про приєднання до матеріалів справи оригіналу квитанції про сплату судового збору. В судовому засіданні представники позивача підтримали подане клопотання.

17.06.2020 року представником позивача подано клопотання про збільшення розміру позовних вимог.

Також 13.08.2020 року представник позивача подала до суду клопотання про приєднання до матеріалів справи копії ухвали слідчого судді Сіренко Ю.Ю. від 25.02.2020 року. В судовому засіданні представники позивача підтримали подане клопотання.

В судовому засіданні представник відповідача заперечувала проти долучення до справи додаткових доказів та просила відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог.

Суд, вислухавши думку учасників судового засіданні, дослідивши матеріали справи в межах поданих клопотань, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положення ст. 81 ЦПК України відображають приватноправові засади змагальності цивільного процесу, відповідно до чого тягар доказування цілком покладається на сторін. У такому контексті зазначений обов`язок із доказування характеризується специфічністю та виникає тоді, коли особа реалізує своє право на судовий захист. При цьому особа наділена правом самостійно обирати коло доказів, на які вона посилається і які подає суду, виходячи із своєї процесуальної заінтересованості та позиції у справі. Поряд із цим, таке право сторони також має свої межі. Тоді, коли особа використовує свої процесуальні права у сфері доказування всупереч їх меті, діє недобросовісно (у тому числі, несвоєчасно розкриває докази, чим перешкоджає іншій стороні повноцінно організувати свій захист), то починає зачіпатися загальний публічно-правовий інтерес в ефективному відправленні правосуддя, що повинно мати наслідком відповідну реакцію суду.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Частиною 4 ст. 83 ЦПК України встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ч. 5 ст. 83 ЦПК України у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Крім того, ч. 8 ст. 83 ЦПК України визначено, що докази, не подані у встановлений законом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає обґрунтувала неможливість їх неподання у вказаний строк, з причин, що не залежали від неї.

Також, частиною 2 статті 126 ЦПК України передбачено, що документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява подана до суду позивачем у грудні 2019 року.

При поданні вищезазначеної позовної заяви, вона не містила застереження, відповідно до п.8 ч.3 ст. 175 ЦПК України, щодо ненадання доказів разом із позовною заявою з об`єктивних підстав.

В той же час, відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року Кабінет Міністрів України постановив установити з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на всій території України карантин, який у подальшому неодноразово продовжувався, згідно з Постановами КМ № 392 від 20 травня 2020 року, № 500 від 17 червня 2020 року, № 641 від 22 липня 2020 року.

Згідно з пунктом 3 Розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України у редакції Закону № 540-IX від 30 березня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

У відповідності до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18 червня 2020 року, що набув чинності 17 липня 2020 року, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України у редакції Закону України № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи доказів, поданих разом з клопотанням від 16.06.2020 року, яке надійшло до суду 17.06.2020 року.

Одночасно з цим, у зв`язку з тим, що представником позивача не було подано клопотання протягом 20 днів після набрання чинності вищевказаним Законом про продовження процесуальних строків на подання доказів, клопотання з додатками від 13.08.2020 року підлягає залишенню без розгляду, а письмові докази, долучені до вказаного клопотання, повернуті особі, що їх подала. Слід звернути увагу, що вказаним клопотанням представник позивача просить долучити до матеріалів справи копію ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова Сіренко Ю.Ю. від 25.02.2020 року. Представником позивача, крім іншого, не було обґрунтовано неможливості подати вказаний доказ протягом такого тривалого часу.

Що стосується питання про прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог, то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст.49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

При цьому, судом було встановлено, що перше судове засідання у справі, яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, вже судом проведено.

Таким чином, позовна заява про збільшення розміру позовних вимог була подана з порушенням процесуальних строків.

Одночасно з цим слід зазначити, що представником позивач, з посиланням на введення на території України карантину, у заяві про збільшення позовних вимог порушено питання про поновлення строку на подання цієї заяви.

В той же час, як було зазначено судом вище, згідно з пунктом 3 Розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України у редакції Закону № 540-IX від 30 березня 2020 року, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені для збільшення або зменшення розміру позовних вимог продовжені строк дії такого карантину.

Вищевказана заява про збільшення позовних вимог була подана до суду 17.06.2020 року, тобто до набрання законної сили Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 731-IX від 18 червня 2020 року.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність підстав для прийняття заяви про збільшення позовних вимог.

Клопотання про витребування доказів від 20.02.2020 року за заявою особи, що її подала, підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.49, 83, 84, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог представника ОСОБА_1 , адвоката Дудій А.І., до Акціонерного товариства «Харківський науково-дослідний та проектно-конструкторський інститут «Енергопроект» про визнання наказу про звільнення незаконним та його скасування, поновлення на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Долучити заяву про збільшення позовних вимог до справи та встановити час відповідачу для надання відзиву на заявлені позовні вимоги.

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог.

Клопотання представника позивача про витребування доказів залишити без розгляду.

Поновити представнику позивача строк на подання клопотання долучення доказів.

Долучити до матеріалів справи докази, подані разом з клопотанням від 16.06.2020 року, які надійшли до суду 17.06.2020 року.

Клопотання представника позивача про долучення до матеріалів справи доказів, поданих разом з клопотанням від 13.08.2020 року залишити без розгляду.

Письмові докази, долучені до вказаного клопотання, до розгляду судом не приймати, повернути особі, що їх подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.І.Теслікова