УХВАЛА

"18" серпня 2020 р. Київський районний суд м.Харкова у складі

головуючого судді Чередник В.Є.,

за участю секретаря судового засідання Поліщук А.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу 953/24478/19 в порядку загального позовного провадження за позовною заявою Харківської міської ради (61003 м.Харків, майдан Конституції, буд.7) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Готельно-оздоровчий комплекс «ZS Клуб» (63413, Харківська область, Зміївський район, село Тимченки, вул..Миру, буд.1) про розірвання договору на право тимчасового користування землею, -

ВСТАНОВИВ:

11.12.2019 до суду поштою надійшов вказаний позов, у якому представник позивача просить розірвати договір на право тимчасового користування землею від 16.04.1998 №1572, зареєстрований в книзі записів договорів на право тимчасового користування землею від 07.05.1998, укладений між виконавчим комітетом Харківської міської ради та приватним підприємством «Здоров`я-сервіс», судові витрати покласти на відповідача.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2019 справу передано для розгляду судді Чередник В.Є.

Ухвалою суду від 16.12.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

09.01.2020 до суду засобами поштового зв`язку надійшов відзив відповідача на позовну заяву.

До відзиву відповідач ОСОБА_1 долучила клопотання про закриття провадження у цивільній справі №953/24478/19, в обґрунтування якого посилається на те, що вона у встановленому законодавством порядку зареєстрована як фізична особа-підприємець (свідоцтво серії ВОО №942109). Також вона у встановленому законодавством порядку зареєстрована як платник єдиного податку і отримала свідоцтво ДПС України серії А № 050069, в якому зазначено безпосереднє місце провадження її господарської діяльності - АДРЕСА_2 . Зазначила, що згідно з нормами п. 1 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу (ГПК) України справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності, зокрема, справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці, підсудні господарським судам. Являючись органом місцевого самоврядування, Позивач має статус юридичної особи. Таким чином, вважає, що поданий позов до неї не підлягає судовому розгляду в порядку цивільного судочинства, а підсудний відповідному господарському суду в порядку господарського судочинства.

23.01.2020 до суду засобами поштового зв`язку надійшли заперечення відповідача на відповідь позивача на відзив.

17.03.2020 до суду поштою надійшли заперечення на клопотання про закриття провадження по справі, за підписом представника ОСОБА_2 , в яких зазначає, що відповідно по постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 922/3204/17, яка прийнята з аналогічних правовідносин, зазначається, що згідно ч. 2 ст. 2 ЗК України суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Частиною 1 ст. З ГК України зазначено, що під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Посилається, що в даній постанові визначено, що для встановлення факту користування земельною ділянкою з метою здійснення господарської чи підприємницької діяльності потрібно довести факт здійснення фізичною особою-підприємцем певної господарської діяльності саме на цій земельній ділянці (виготовлення і реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг з метою отримання прибутку). Зазначив, що на адресу Харківської міської ради громадянкою ОСОБА_1 надавались заяви стосовно вищевказаної земельної ділянки (вх. № М-1-24279/1-13 від 04.11.2013), в яких Відповідач іменує себе не як фізична особа підприємець. Рішенням Харківської міської ради від 20.11.2013 № 1326/13 «Про надання дозволу на проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок юридичним та фізичним особам України» надавався дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки із земель територіальної громади м. Харкова площею, орієнтовно, 0,1400 га за адресою: АДРЕСА_2 - громадянці ОСОБА_1 . Також рішенням Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2005 по справі № 2-3296/01 було визнано право власності на нежитлову будівлю за громадянкою ОСОБА_1 . Спірна земельна ділянка використовується громадянкою ОСОБА_1 для експлуатації й обслуговування нежитлової будівлі, власником якої вона є. Враховуючи вищевикладене, вважає, що відповідачем не доведений факт використання земельної ділянки по АДРЕСА_2 у господарських цілях, а саме що дану земельну ділянку використовує ОСОБА_1 як фізична особа-підприємець.

В підготовчому засіданні суд з`ясував, що представник позивача відводів складу суду не має, підтвердила, що повідомила про всі відомі обставини справи, надала всі наявні на теперішній час докази, будь-яких інших заяв чи клопотань не має, підтримала подані заперечення на клопотання про закриття провадження у справі, просила відмовити у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідач та її представник у підготовче засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення підготовчого розгляду повідомлялись шляхом направлення sms-повідомлень, які були доставлені, заяв чи клопотань суду подано не було.

Представник третьої особи у підготовче засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення підготовчого розгляду повідомлявся, будь-яких заяв чи клопотань суду подано не було.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд, враховуючи строки проведення підготовчого розгляду, те, що відповідачем та її представником не повідомлено про причини неявки в підготовче засідання, відсутність клопотань про продовження строку проведення підготовчого розгляду, вважає, що їх неявка не перешкоджає проведенню підготовчого розгляду.

Крім того, при вирішені питання щодо можливості проведення підготовчого розгляду за відсутності відповідача та її представника суд враховує, що провадження по даній справі відкрито ще 16.12.2019, сторони вже скористались правом на подачу заяв по суті справи, визначених статтями 191, 193, 199 ЦПК України.

Суд, вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Реалізуючи дискрецію при визначенні предметної та/або суб`єктної юрисдикції справ, суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд закриває провадження по справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Судом встановлено, що рішенням Харківської міської ради від 20.11.2013 № 1326/13 «Про надання дозволу на проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок юридичним та фізичним особам України» надавався дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки із земель територіальної громади м. Харкова площею, орієнтовно, 0,1400 га за адресою: АДРЕСА_2 - громадянці ОСОБА_1 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2005 по справі № 2-3296/01 було визнано право власності на нежитлову будівлю за громадянкою ОСОБА_1 . Спірна земельна ділянка використовується громадянкою ОСОБА_1 для експлуатації й обслуговування нежитлової будівлі, власником якої вона є.

Відповідно по постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 922/3204/17, зазначено, що згідно з ч. 2 ст. 2 ЗК України суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади.

Частиною 1 ст. З ГК України зазначено, що під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.

Тобто, для встановлення факту користування земельною ділянкою з метою здійснення господарської чи підприємницької діяльності потрібно довести факт здійснення фізичною особою-підприємцем певної господарської діяльності саме на цій земельній ділянці (виготовлення і реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг з метою отримання прибутку).

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6 ст. 81 ЦПК закріплено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З огляду на вищевикладене, приймаючи до уваги те, що відповідачем не доведений факт використання земельної ділянки по АДРЕСА_2 у господарських цілях та не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, в задоволенні заяви про закриття провадження по справі слід відмовити.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У ході підготовчого провадження судом проведено наступні підготовчі дії: направлено позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та копії доданих до неї документів відповідачу та третій особі, визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу, отримано відзив, заперечення на відповідь на відзив, які долучені до матеріалів справи, розглянуто клопотання про закриття провадження у справі.

Відповідно до ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу для судового розгляду по суті позовних вимог.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 19, 81, 197, 200, 255, 258, 260, 261, 263 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження про справі відмовити.

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «Готельно-оздоровчий комплекс «ZS Клуб» про розірвання договору на право тимчасового користування землею та призначити справу до судового розгляду по суті у приміщенні Київського районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б зал №26) на 22 вересня 2020 року о 10-00 год.

Кількість судових засідань визначити з врахуванням вимог ЦПК України. Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

При цьому, відповідно до Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо, зокрема, апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський районний суд м. Харкова до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2020.

Суддя Чередник В.Є.