ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/3787/20 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: договірна
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі суддів судової колегії судової палати у цивільних справах :

головуючого - Яцини В.Б., (суддя-доповідач),

суддів - Котелевець А.В., Пилипчук Н.П.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шевченко Галини Миколаївни на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 27 квітня 2020 року, постановлену у складі головуючого судді Чередник В.Є., по справі за заявою представника ОСОБА_1 - адвоката Шевченко Галини Миколаївни про скасування судового наказу,

встановив:

19 листопада 2019 року Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» звернулося у суд з заявою про видачу судового наказу в якій просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у розмірі 3292,24 грн. та судовий збір у розмірі 192,10 грн.

26.11.2019 року суддя Київського районного суду м. Харкова Ніколаєнко І.В. видала судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь КП «Жилкомсервіс» заборгованість з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у розмірі 3292,24 грн. та судовий збір у розмірі 192,10 грн

13 квітня 2020 засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до суду заяву про скасування судового наказу. У поданій заяві він також просив поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу по справі «953/22978/19, н/п2-н/953/1780/19.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 27 квітня 2020 року заяву повернуто заявнику без розгляду.

В апеляційній скарзі представник боржника ОСОБА_1 - адвокат Шевченко Г.М. просить ухвалу суду скасувати.

Апеляційна скарга мотивована тим, що повертаючи заяву про скасування судового наказу суд не звернув уваги, що у заяві ОСОБА_1 є клопотання про поновлення строку на її подання, яке фактично не було розглянуто судом. Крім того, суд не звернув уваги на те, що усі процесуальні строки під час дії карантину були зупинені Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». За таких уомв вважає, що оскаржена ухвала суду порушує норми процесуального права, оскільки під час її винесення порушено вимоги ст. 2 ЦПК України.

Також зазначила, що виданий судом наказ стосується спірних вимог, оскільки боржник не є власником квартири і тому не має сплачувати за житлово-комунальні послуги, а стягувач не має права вимоги, оскільки за адресою багатоквартирного будинку, де розташована ця квартира, зареєстровано ОСББ.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, судове засідання не проводиться.

Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь суддю-доповідача, перевірила законність і обґрунтованість оскарженої ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги і вважає, що вона підлягає задоволенню.

Повертаючи заяву про скасування судового наказу без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заява подана без додержання вимог статті 170 ЦПК України щодо належного її оформлення, а саме: відсутнє клопотання про поновлення процесуального строку на подачу заяви про скасування судового наказу.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 170 ЦПК України визначено вимоги щодо форми та змісту заяви про скасування судового наказу та строки її подання.

Частиною 1 цієї статті передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 2 та 3 ст. 170 ЦПК України передбачено, що заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) наказ, що оспорюється;

5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу, суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Порядок розгляду заяви про скасування судового наказу регламентовано ст. 171 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Частиною 1 ст.123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Підставами для поновлення строку є поважні причини, які унеможливлювали подання відповідної заяви протягом вищезазначеного у процесуальній нормі строку.

При цьому, поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Всупереч вказаним нормам ст.ст. 89, 170, 263 ЦПК України суду не звернув уваги, що у заяві про скасування судового наказу представник боржника ОСОБА_1 - адвокат Шевченко Г.М. посилається на те, що ОСОБА_1 не отримував копію судового наказу, випадково дізнався про нього 08.04.2020 року, що матеріалами справи не спростовується, та з цих причин у прохальній частині своєї заяви просив поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу, що відповідно необхідно розцінювати як клопотання про поновлення строку (а.с.30-32).

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі

За змістом викладених норм цивільного процесуального права вбачається, без розгляду по суті наявного у заяві про скасування судового наказу клопотання про поновлення 15-денного процесуального строку на його подання до суду - повернення цієї заяви порушує визначений ст. 170 ЦПК України порядок її розгляду та не відповідає визначеному у ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства.

Інші доводи скарги, які стосуються підстав для скасування судового наказу, судом апеляційної інстанції не розглядаються, вони є передчасними оскільки суд першої інстанції повернув заяву про скасування судового наказу з інших, формальних підстав.

Наведене свідчить, що оскаржена ухвала про повернення заяви без розгляду постановлена судом з порушенням норм процесуального права, а тому на підставі пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржена ухвала суду - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.367,368, п.2 ч.1 ст.374, ст.ст.376,379,381,382,384,389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шевченко Галини Миколаївни - задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 27 квітня 2020 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, які продовжуються на строк карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної інфекції «COVID-19», може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 19 серпня 2020 року.

Головуючий В.Б.Яцина.

Судді А.В.Котелевець.

Н.П.Пилипчук.