Справа № 369/3893/20
Провадження №2/369/2939/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Дубас Т.В.

при секретарі Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Чорненької Олени Іванівни про зміну предмету позовних вимог по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олени Василівни про визнання заповіту нікчемним, -

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олени Василівни про визнання заповіту нікчемним.

17.08.2020 року представник позивачів адвокат Чорненька Олена Іванівна подала до суду заяву про зміну предмету позову, яка обгрунтована тим, що, оскільки оспорюваний заповіт заповідачем ОСОБА_4 не підписувався, отже в ньому відсутнє волевиявлення заповідача, тому такий заповіт визнається судом недійсним, тому просила суд приєднати до матеріалів справи нову позовну заяву з уточненим предметом позовних вимог.

В судове засідання сторони не з`явились. Про день, час та місце слухання справи судом повідомлені належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

Зміна предмету позову це зміна матеріального змісту позовних вимог позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

В своїй заяві про зміну предмету позову позивач фактично доповнює позов новими вимоги, які не були заявлені в первісному позову.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Суд звертає увагу представника позивачів, що заява про зміну предмета та підстави позову має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, викладені у ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Згідно з п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З дотримання вказаних положень ст. 175 ЦПК України позивач має навести такі вимоги (предмет) або підстави позову в його обґрунтування, що виявлятиме зміну у конструкціях відповідних визначень без їх одночасного застосування.

За встановлених обставин, виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвоката Чорненької Олени Іванівни про зміну предмету позову, оскільки представник позивачів пред`являє окрему самостійну вимогу не майнового характеру про визнання заповіту недійсним, що фактично свідчить про подання представником позивачів нової позовної заяви, оскільки за своїм змістом та предметом позову у заяві про зміну предмету позову, представник позивачів одночасно змінює підстави та предмет позову, що є недопустимим відповідно вимог статті 49 Цивільного процесуального кодексу України, та свідчить про подання представником позивачів нової позовної заяви з визначенням іншого способу захисту в частині вимог не майнового характеру та доведення заявлених вимог шляхом подання нових доказів.

А тому, виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку про відмову в прийнятті заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 49, 260, 353 Цивільного процесуального кодексу України , суд

постановив:

Відмовити представнику позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокату Чорненькій Олені Іванівні у прийнятті заяви про зміну предмету позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Грисюк Олени Василівни про визнання заповіту нікчемним, яка подана представником позивачів до суду 17 серпня 2020 року та зареєстрована в канцелярії суду 17 серпня 2020 року вх. №28809.

Роз`яснити представнику позивачів її право на звернення до суду з відповідними вимогами про визнання заповіту недійсним у загальному порядку шляхом подання позову до суду з дотриманням вимог територіальної (альтернативної) підсудності в залежності від предмету позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя Т.В. Дубас