Справа № 216/4647/16-ц
провадження 4-с/216/23/20
УХВАЛА

іменем України

05 червня 2020 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Кузнецова Р.О.,

за участю секретаря судового засідання Кузь А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 4, цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на висновок №2111.2/19 від 22.11.2019 про оцінку майна боржника,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною скаргою, в обґрунтування якої вказує що у провадженні Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) знаходиться зведене виконавче провадження №59861488, де стягувачами є: ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_2 , боржником ОСОБА_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до договору дарування квартири №2696 від 29.11.2016, вона була власником нерухомого майна квартири, за адресою: АДРЕСА_1 . Рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.03.2017 договір дарування було визнано недійсним. В рамках виконавчого провадження постановою від 12.08.2019 державний виконавець ОСОБА_4 , описав та наклав арешт на нерухоме майно, а саме, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Постановою від 16.09.2019 державний виконавець призначив суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (оцінювач ОСОБА_5 ), який склав висновок з оцінки майна №2111.2/19 від 22.11.2019. Скаржник вважає, що указаний висновок суперечить вимогам чинного законодавства, оскільки: висновок складено фізичною особою-підприємцем, яка не має свідоцтва експерта, при цьому важливим є той факт, що експерт ухвалою суду про призначення експертизи попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а оцінювач такої відповідальності не несе; даний документ був зроблений на основі припущень, що суперечить чинному законодавству; висновок оцінювача досить однобоко (суб`єктивно) відповідає на поставлені питання; під час проведення оцінки, оцінювач ОСОБА_5 не проводив фактичний огляд майна, що оцінюється, а тому ціна, яка вказана у висновку є значно завищеною. Таким чином, у сукупності наведені обставини дають зрозуміти, що висновок є дуже суб`єктивним, а може навіть упередженим. Посилаючись на викладене, скаржник звернувся до суду зі скаргою та просить скасувати постанову державного виконавця Похолок Л.С. про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 16.09.2019, визнати недопустимим доказом по зведеному виконавчому провадженню №59861488 висновок №2111.2/19 від 22.11.2019 про оцінку майна боржника, зупинити реалізацію арештованого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язати державного виконавця призначити для проведення оцінки вартості квартири судового експерта, якого попередити про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України.

У судове засідання скаржник та його представник не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомили.

Стягувач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Представник органу державної виконавчої служби у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 450 ЦПК України, неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Дослідивши матеріали справи, надавши відповідну правову оцінку наданим доказам, суд приходить до висновку про не обґрунтованість вимог скарги, внаслідок чого остання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12 січня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про стягнення суми боргу - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_3 , на користь ОСОБА_2 , суму боргу за договором позики в сумі 6000 (шість тисяч) доларів США, що еквівалентно 155536 (ста п`ятдесяти п`яти тисячам п`ятистам тридцяти шести) гривням 99 копійкам. Вирішено питання щодо процесальних витрат.

На підставі зазначеного рішення стягувачу було видано виконавчий лист 11.05.2017 (а.с. 164 цив. справи №216/4647/16-ц)

На підставі постанови державного виконавця від 04.06.2019, відкрито виконавче провадження з виконання зазначеного виконавчого листа. (а.с. 3)

Під час здійснення виконавчих дій державним виконавцем було встановлено, що на одного й того ж боржника у відділі перебуває декілька виконавчих проваджень, тому постановою від 21.08.2019 вирішено об`єднати виконавчі провадження у зведене виконавче провадження №59861488. (а.с. 5-6)

На підставі постанови державного виконавця від 12.08.2019, описано та накладено арешт на майно, що належить боржнику ОСОБА_3 (а.с. 8-9)

На підставі постанови державного виконавця від 16.09.2019, призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (а.с. 10).

Також у матеріалах справи міститься висновок №2111.2/19 від 22.11.2019 про оцінку майна боржника, який складений оцінювачем ОСОБА_5 (а.с. 13-29)

Згідно з ч. 1 ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Учасниками виконавчого провадження, зокрема, є виконавець, сторони, представники сторін, експерт, спеціаліст, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання (згідно із частиною першою статті 14 Закону про виконавче провадження).

Виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. (згідно із частиною першою статті 18 Закону про виконавче провадження).

Для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання (частина перша статті 20 Закону про виконавче провадження).

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац другий частини третьої статті 57 Закону про виконавче провадження).

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання (абзац третій частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (далі - Закон про оцінку майна).

Суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі (частина перша статті 5 Закону про оцінку майна).

Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця (частина третя статті 20 Закону про виконавче провадження).

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності, зокрема, зобов`язані дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог Закону про оцінку майна та нормативно-правових актів з оцінки майна, забезпечувати об`єктивність оцінки майна, повідомляти замовника про неможливість проведення об`єктивної оцінки у зв`язку з виникненням обставин, які цьому перешкоджають (згідно із статтею 13 Закону про оцінку майна).

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (згідно із частиною першою статті 12 Закону про оцінку майна).

Експерт несе кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження, про що він має бути попереджений виконавцем. Збитки, завдані сторонам внаслідок видачі завідомо неправдивого висновку, підлягають відшкодуванню в порядку, встановленому законом. За недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання несе відповідальність у порядку, встановленому законом, а оцінювач - кримінальну відповідальність, про що він має бути попереджений виконавцем (частина п`ята статті 20 Закону про виконавче провадження).

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем (абзац перший частини п`ятої статті 57 Закону про виконавче провадження).

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (частина перша статті 9 Закону про оцінку майна).

Національний стандарт №1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності (згідно із пунктом 1 Національного стандарту №1).

Згідно з вищезазначеною статтею 12 Закону про оцінку майна та умовами абзацу сьомого пункту 51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна передбачає складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки. Пункти 56 та 57 Національного стандарту №1 передбачають, що висновок про вартість об`єкта є складовою частиною такого звіту.

Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (згідно із пунктом 59 Національного стандарту № 1). Висновок підписується оцінювачем (оцінювачами), який безпосередньо проводив оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац третій пункту 60 Національного стандарту № 1).

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна згідно із законодавством (абзац перший пункту 55 Національного стандарту № 1).

Для оцінки майна (майнових прав) під час здійснення виконавчого провадження виконавець з власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. У постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання вид та характеристика майна, яке необхідно оцінити тощо, строки здійснення відповідних дій. У постанові обов`язково зазначається попередження про відповідальність: експерту - за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження; суб`єкту оціночної діяльності - суб`єкту господарювання (оцінювачу) - за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна; перекладачу - за здійснення завідомо неправильного перекладу під час виконавчого провадження, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час виконавчого провадження (пункт 8 розділу 2 Інструкції з примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, у редакції наказу Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2832/5).

Необ`єктивна оцінка - оцінка, яка ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ`єктивного висновку про вартість об`єкта оцінки (абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту № 1).

Неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування (абзац п`ятнадцятий пункту 3 Національного стандарту № 1).

Враховуючи вищезазначене, на експерта покладаються інші функції та його висновки не тотожні відповідним висновкам оцінювача, складеним в рамках проведення оцінки нерухомого майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Крім того, об`єктивність та достовірність звітів та висновків оцінювача не визначається попередженням його про кримінальну відповідальність. Тоді всі звіти були б апріорі об`єктивними та достовірними на підставі відповідного лише попередження. Об`єктивність оцінки майна та здійснення її у відповідності до вимог чинного законодавства як обов`язок оцінювача передбачені статтею 13 Закону про оцінку майна без будь-якої прив`язки до повідомлень його про відповідальність.

Якщо доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, то в контексті статей 263 - 265 ЦПК України і будь-який висновок суду не може ґрунтуватись на припущеннях. Абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту № 1 дає чітке визначення необ`єктивної оцінки. Її встановлення має відбуватись у відповідності до конкретних фактів, а не припущень, що відсутність повідомлення оцінювача про кримінальну відповідальність може вплинути на його об`єктивність при здійсненні оцінки майна.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 04 липня 2018 року по справі № 711/650/13-ц.

Разом з цим, в пункті 3 відповідної постанови виконавчої служби від 16.09.2019 зазначено: «попередити суб`єктів оціночної діяльності суб`єктів господарювання про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого звіту з питань, що містяться у постанові». Отже, відсутні підстави стверджувати про необ`єктивність оцінювача ОСОБА_5 через те, що він не був повідомлений про відповідну відповідальність.

На думку суду, відсутність повідомлення оцінювача про кримінальну відповідальність не є підставою для скасування висновку №2111.2/19 від 22 листопада 2019 року на підставі сумнівів у його об`єктивності. Скаржник ОСОБА_1 не надала суду належного доказу, передбаченого Національним стандартом №1, неякісної (недостовірної) оцінки відповідного висновку.

Також суд звертає увагу, що 13 березня 2018 року Велика Палата Верховного Суду своєю постановою у справі № 914/881/17 зробила наступний висновок про застосування норм права стосовно звітів про оцінку майна - за змістом статей 12, 33 Закону про оцінку майна звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.

Таким чином, вимоги скаржника про оскарження висновку про оцінку майна в судовому порядку задоволенню не підлягають.

Крім цього, відповідно до листа Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від № 40714 від 08.05.2020, відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 08.04.2020 №473510 Державного підприємства «СЕТАМ», 08.04.2020 проведено електронні торги з реалізації майна: 3-кімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , що виключає можливість задоволення вимоги скаржника про зупинення процедури реалізації арештованого майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 260, 353, 447, 450 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на висновок №2111.2/19 від 22.11.2019 про оцінку майна боржника відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О.Кузнецов