Справа №949/425/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2020 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді Отупор К.М.,

за участю секретаря судового засідання Катюха К.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Дубровиця за правила загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно. Для юридичного оформлення прав на спадкове майно, він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, йому було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Крім того, під час звернення до нотаріуса, він дізнався, що померла склала заповіт на його ім`я, про існування якого він не знав. На даний час вона є єдиним спадкоєцем за заповітом після смерті матері. Однак, вчасно, у встановлений законом шестимісячний строк, він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту. Вважає, що строк для прийняття спадщини ним пропущей з поважних причин, а тому просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Позивач в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов визнає.

Згідно частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення, оскільки відповідачка визнала позов.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід задовольнити з таких підстав.

Як вбачається із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.4).

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно.

Для юридичного оформлення прав на спадкове майно, він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, йому було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.21-22).

Позивач ОСОБА_1 своєчасно не звернувся в нотарільну контору із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що не знав про існування заповіту, що був складений померлою ОСОБА_3 на його ім`я.

Згідно копії заповіту, спадкодавець ОСОБА_3 заповіла Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №047367, і взагалі все те, на що вона за законом матиме право і що буде належати їй на момент смерті - своєму сину ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.14).

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про практику розгляду судами України справ про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй Постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із досліджених судом доказів вбачається, що після відкриття спадщини, позивач не встиг своєчасно оформити свої спадкові права через ряд об`єктивних причин, в тому числі через необізнаність про існування заповіту. Сукупність цих обставин суд вважає достатньо вагомими причинами, які перешкодили позивачу своєчасно особисто звернутися до нотаріальної контори по місцю знаходження спадкового майна, як це передбачено частиною 2 статті 1269 Цивільного кодексу України, у встановлений шестимісячний строк.

Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позов є підставним і обгрунтованим, а тому його слід задовольнити.

Суд визначає позивачу додатковий трьохмісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, який обчислюється з часу набрання рішення законної сили.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1270, 1272 Цивільного кодексу України, статтями 264, 265, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю три місяця з моменту набрання даним рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У відповідності до підпункту 15.5) пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду К.М. Отупор