Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 368/1487/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді- Козіної С.М.,

за участі:

секретаря- Проценко Ю.В.,

позивача ОСОБА_1 (не з`явився),

представника відповідача - (не з`явився),

відповідача - ОСОБА_2 (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шубівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області на підставі ухвали Кагарлицького районного суду Київської області від 21 лютого 2020 року, надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Шубівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач мотивував позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 належав житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_3 його спадкоємцем залишився син ОСОБА_1 , тобто позивач. Інших спадкоємців за законом першої черги після ОСОБА_3 не залишилось. 14 червня 2006 року ОСОБА_3 склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Шубівської сільської ради Кагарлицького району Київської області Токовенко Л.М., за реєстраційним номером № 08, яким заповів все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом матиме право ОСОБА_1 . Враховуючи те, що ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповів все своє майно своєму сину та враховуючи те, що інших спадкоємців за законом не залишилось, позивач успадковує всю спадщину батька як спадкоємець за заповітом. Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 . Звернувшись до нотаріальної контори для заведення спадкової справи, нотаріус пояснив позивачу, що ним пропущений строк на прийняття спадщини ОСОБА_3 , та відмовлено у вчиненні нотаріальних дій. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання такої заяви може бути вирішено судом.

Позивач після смерті батька ОСОБА_3 не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки на час смерті проживав з батьком у с. Шубівка та вважав, що автоматично прийняв спадщину як спадкоємець, який проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Крім того позивач збирав документи необхідні для прийняття спадщини та отримав їх лише в серпні 2019.

Позивач просив визначити додатковий строк у три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник Шубівської сільської ради Кагарлицького району Київської області у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без участі представника, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заперечень проти позовних вимог не надіслав.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, рішення Ради суддів України від 17 березня 2020 року № 19 та з метою запобігання виникненню та поширенню гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, а також у зв`язку із тим, що Кабінет Міністрів України продовжив дію карантину до 31 серпня 2020 року, про що ухвалено відповідне рішення прийняте на засіданні Уряду 22 липня 2020 року, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності сторін.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно зі свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_1 від 12 березня 2013 року встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).

Покійний ОСОБА_3 є батьком позивача ОСОБА_1 (а.с. 9).

Суд не може прийняти до уваги дублікат заповіту від 14 червня 2006 року, згідно з яким ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження, - все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право, заповів сину ОСОБА_1 (а.с. 10), оскільки спадкодавцем 19 березня 2008 року було складено новий заповіт на користь ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 2 ст. 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить.

Відповідно до ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом.

ОСОБА_3 належало майно: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено технічним паспортом на будинок, довідкою БТІ, висновком про технічний стан нерухомого майна (а.с. 12, 13, 14-19).

Відповідно до листа Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Київської області № 323/02-14 від 15 березня 2019 року встановлено, що ОСОБА_1 в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини не подав. Спадкова справа не відкрита. Відкрити спадкову справу та видати свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_3 можливо при умові визначення судом додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини (а.с. 20).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Судом було встановлено, що позивач є сином спадкодавця, спадкодавець ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповів все свої майно сину ОСОБА_1 , проте він не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк, у зв`язку із отриманням документів на майно. У зв`язку із цим строк подання заяви про прийняття спадщини був пропущений.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин, пропустив шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , тому є підстави для задоволення позовних вимог та визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. ст. 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Шубівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_2 ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строки застосовувати з урахуванням ч.3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України.

Суддя