Справа №628/1062/20
Провадження №2/628/553/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2020 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області

у складі судді Барабанової В.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

08.05.2020 ОСОБА_1 звернулася до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12.05.2020 позовну заяву залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам ст. ст.175,177 ЦПК України, а саме: позивачем до позовної заяви не додано оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу між позивачем та відповідачем, який є обов`язковим для категорії справ про розірвання шлюбу, що встановлено постановою Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 №11.

Так, позивачу ОСОБА_1 було надано строк для усунення недоліків.

Як убачається з матеріалів справи, копію ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 отримала 20.05.2020, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

22.07.2020 до суду від позивача ОСОБА_1 надійшла письмова заява на виконання ухвали суду від 12.05.2020 року про залишення позову без руху, в якій позивач просить відновити порушене судом право на звернення до суду та відкрити провадження у справі, посилаючись на те, що позивачем використано право надати суду копії доказів, якими обґрунтовуються позовні вимоги, при цьому, вони засвідчені у відповідності до вимог процесуального закону, також посилаючись на ч. ч. 4, 5, 6 ст. 95 ЦПК України.

Розглянувши подану вищевказану заяву, суддя приходить до висновку про не усунення недоліків позовної заяви, вимоги ухвали не виконані, зважаючи на наступне.

Всупереч вимог чинного законодавства та відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Одночасно, позивач посилається на право надання нею засвідчених копій документів, однак необхідно взати до уваги, що порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55.

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «згідно з оригіналом»; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Так, позивачем подано позовну заяву разом з доданими до неї власноручно завіреними копіями саме шляхом поштового відправлення.

Оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно з вимогами ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. До заяви додаються: оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Позивач не вказує будь-яких причин поважності неможливості надання оригіналу свідоцтва про шлюб, де саме перебуває оригінал свідоцтва про шлюб.

Крім того, позивачем при зверненні не заявлено клопотань відповідно до ст. 84 ЦПК України, з обґрунтуванням неможливості отримання вказаних доказів у добровільному порядку.

Відповідно до ч. 3 розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України (в редакції чинній станом на дату постановлення ухвали) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170,178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», що набрав чинності 17 липня 2020 року, внесено зміни до п. 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, який викладено в такій редакції:

«3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень зазначеногозакону процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"№ 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Перебіг зазначеного строку сплинув 06.08.2020 року.

Станом на 18.08.2020 року до суду не подано будь-яких заяв чи клопотань про поновлення чи продовження строку для усунення вказаних недоліків, у встановлений судом строк, який був достатнім, позивач не усунула виявлені недоліки позовної заяви, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, проте у п. 53 рішення Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» від 19.06.2011 зазначається, що право на суд не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як передбачено ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Приймаючи до уваги вищенаведені обставини, зважаючи на те, що станом на час постановлення даної ухвали позивач не усунула недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, суддя дійшов висновку повернути позивачу позовну заяву з доданими до неї документами.

Відповідно до ч. 5 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до вимог п. 2 ч.1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги, а відтак, сплачена сума судового збору підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст.185, 258-260 ЦПК України, п. 2 ч.1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір», суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу вважати неподаною та повернути позивачу у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, яку ухвалою суду від 12.05.2020 року залишено без руху.

Зобов`язати Куп`янське управління Державної казначейської служби України Харківської області повернути ОСОБА_1 , сплачений за квитанцією №17744 від 06.05.2020 року в АТ «Ощадбанк» - судовий збір в розмірі 840,80 грн..

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області протягом 15 днів з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня отримання копії ухвали.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

На виконання вимог ч. 10 ст. 272 ЦПК України суд повідомляє веб-адресу сторінку на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можна отримати інформацію по даній справі: http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/.

Суддя: В.В. Барабанова