КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/3143/2020
У Х В А Л А

05 лютого 2020 року місто Київ

справа №755/7752/19

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - судді Борисової О.В.,

суддів Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року, ухвалене під головуванням судді Катющенко В.П., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

При підготовці справи до апеляційного розгляду були проведені наступні підготовчі дії:

- визначено склад учасників судового процесу;

- визначено характер спірних правовідносин і закон, який їх регулює;

- з`ясовано обставини справи, обґрунтування апеляційної скарги.

Крім того, відповідно до п.6 ч.1 ст.365 ЦПК України, суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Як вбачається з матеріалів справи, одночасно з поданням апеляційної скарги відповідачем ОСОБА_1 подано клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Клопотання мотивовано тим, що саме розпискою позивач обґрунтовує виникнення правовідносин позики, що склалися між ОСОБА_2 та нею.

При цьому, вказувала на те, що розписка з вимогою щодо стягнення коштів, за якою позивач звернувся до суду першої інстанції була написана нею проти її справжньої волі внаслідок застосування позивачем тиску до неї.

А тому, враховуючи, що для підтвердження факту написання нею розписки внаслідок застосування позивачем тиску до неї потрібні спеціальні знання, а сторонами не було надано відповідних висновків експертів, просила призначити у справі судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи виконано рукописний текст у розписці під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

- чи була написана розписка під диктовку?

Згідно з ч.3 ст.359 ЦПК України у разі, якщо разом з апеляційною скаргою подано заяву чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачене цим Кодексом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року про відкриття апеляційного провадження було встановлено учасникам справи строк на подання заперечень щодо заявленого відповідачем клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження.

Копія ухвали Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року направлялася сторонам, однак у встановлений строк учасники справи відзив на апеляційну скаргу не подали та свою думку стосовно заявленого відповідачем клопотання не висловили.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Статтею 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 17 липня 2019 року отримала ухвалу суду Дніпровського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року про прийняття позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів до розгляду та відкриття провадження у справі.

25 липня 2019 року ОСОБА_1 подала до суду першої інстанції заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та просила призначити справу до розгляду не пізніше 15 серпня 2019 року, у зв`язку з її зверненням до Лівобережного Київського міського центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги для призначення адвоката по справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 липня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відмовлено.

При цьому, відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 відповідно до ст.178 ЦПК України відповідачем надано не було та клопотань про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи до суду першої інстанції відповідачем не подавалося.

Будь-яких доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість заявити клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи у суді першої інстанції ОСОБА_1 не надано.

Посилання ОСОБА_1 на те, що ОСОБА_3 , який був призначений Лівобережним Київським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги для надання їй безоплатної вторинної правової допомоги неналежно виконав свої обов`язки, у зв`язку з чим вона була позбавлена можливості представити суду першої інстанції свою правову позицію та довести обставини, які мають значення для справи колегія суддів відхиляє з огляду на наступне.

В матеріалах справи міститься копія довіреності, згідно якої ОСОБА_1 уповноважувала ОСОБА_4 та ОСОБА_5 бути її представниками, зокрема в судах України усіх рівнів, юрисдикцій та інстанцій.

Згідно з ч.1 ст.64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що 05 вересня 2019 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_4 знайомився з матеріалами справи, однак будь-яких клопотань до суду першої інстанції не подавав.

При цьому, відповідач не була позбавлена можливості звернутися до експертної установи для проведення почеркознавчої експертизи та надати висновок до суду першої інстанції.

Крім того, не є предметом доказування в даній справі недійсність договору позики.

З огляду на вищевикладене в задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи слід відмовити.

Необхідності у проведенні додаткових підготовчих дій колегія суддів не вбачає.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, керуючись ст.ст.365, 369 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Закінчити підготовчі дії у справі за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року, ухвалене під головуванням судді Катющенко В.П., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Призначити справу до розгляду в порядку (письмового) позовного провадження Київським апеляційним судом без повідомлення учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: