Справа № 700/609/20
Номер провадження 2/700/332/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 серпня 2020 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши позовну заяву Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої су`бєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Відповідно до ст.175 ЦПК позовна заява повинна відповідати певним вимогам.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вказаного зазначений позов підлягає залишенню без руху за таких обставин.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи вимоги ст. 6 Закону України «Про судовий збір», позивач при зверненні до суду з даним позовом повинен сплатити судовий збір у розмірі, що відповідає вимогам вказаного Закону.

Так, відповідно до Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Із позовної заяви вбачається, що позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. ч. 1,3 ст. 136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду і вирішуються в кожному конкретному випадку судом.

При цьому, саме особа, яка звертається до суду з клопотанням про відстрочку від сплати судового збору, повинна довести наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють сплату нею судового збору.

В той же час, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановити в сукупності інформацію щодо наявності у такої особи реального доходу, рухомого та/чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25.07.2005).

За загальним правилом судовий збір, з одного боку, не повинен обмежувати право заявників на доступ до правосуддя та має бути «розумним», а з іншого боку - повинен слугувати і певним обмежувальним заходом, який попереджає подання необгрунтованих та безпідставних позовів і як наслідок надмірного навантаження судів.

Позивач свої вимоги щодо відстрочки сплати судового збору мотивує тим, що Управління Державного рибного господарства у Черкаській області () є неприбутковою організацією і повністю фінансується за рахунок державного бюджету. Проте, окрім довідки позивача від 28.07.2020 року ним не долучено до заяви належних документів, які дають підставу для відстрочки сплати судового збору, про які наведено вище.

Беручи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, позивач як сторона у справі має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору.

Так як у позовній заяві міститься вимога майнового характеру, то з огляду на положення ст. 4 Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 2102,00 грн.

Зважаючи на викладене, приходжу до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 83, 95, 175-177,185, 353 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні позивача про відстрочку судовго збору до ухвалення судового рішення у справі відмовити.

Позовну заяву Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої су`бєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, залишити без руху.

Роз`яснити позивачу необхідність усунення вказаних недоліків та розбіжностей протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Способом усунення недоліків позовної заяви є подання до канцелярії суду оригіналу квитанції про сплату судового збору у даній справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. В. Бесараб