Справа № 438/963/20
Номер провадження 2/438/324/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2020 року суддя Бориславського міського суду Львівської області Слиш А.Т. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Бориславської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення ідеальних часток, що є у спільній сумісній власності, -

в с т а н о в и в:

Позивачем ОСОБА_1 суд подано позовну заяву до Бориславської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення ідеальних часток, що є у спільній сумісній власності.

Оглянувши матеріали справи, приходжу до висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху.

Згідно вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються: ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування вартістю майна.

Так, позивач ОСОБА_1 у позовній заяві просить: визначити, що його частка в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 площею 0,1000 га, кадастровий номер :22:067:0049, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд становить Ѕ ідеальну частку земельної ділянки; частка померлої ОСОБА_3 в праві в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га, кадастровий номер :22:067:0049, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд становить Ѕ ідеальну частку земельної ділянки.

Однак ціну позову, всупереч вимогам п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позивачем ОСОБА_1 не зазначено, тому позивачу слід зазначити у позовній заяві ціну позову.

Крім цього, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою належить сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 16 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Крім цього, відповідно до ч.2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, суд наділений правом попередньо визначити позивачу розмір судового збору в межах максимальної ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір» з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Відтак, враховуючи ту обставину, що позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві майнового характеру не зазначено ціни позову, а також те, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою належить сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплаченого позивачем судового збору в розмірі 840,80 грн. за ставками, встановленими Законом України «Про судовий збір». Тому, позивачу необхідно зазначити оцінку вартості майна та надати докази сплати судового збору в повному обсязі з розрахунку дійсної вартості спірного майна на час звернення з позовною заявою до суду. Якщо встановити точну ціну майна неможливо, то сплатити судовий збір в межах максимальної ставки, встановленої Законом України «Про судовий збір» з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

З урахуванням вищенаведеного вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням позивачу строку у п`ять днів з дня отримання нею ухвали для усунення недоліків, що зазначені у даній ухвалі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням наведеного та керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Бориславської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення ідеальних часток, що є у спільній сумісній власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку неусунення зазначених в ухвалі недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Т.Слиш