Справа165/1777/20
Провадження 2-с/165/15/20
НОВОВОЛИНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2020 року м. Нововолинськ

Суддя Нововолинського міського суду Волинської області Ференс-Піжук О.Р., розглянувши заяву Державного підприємства "Волиньвугілля" про скасування судового наказу, виданого суддею Нововолинського міського суду Волинської області Василюком А.В. 08 липня 2020 року за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Волиньвугілля" заборгованої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

встановив:

08 липня 2020 року суддею Нововолинського міського суду Волинської області Василюком А.В. було видано судовий наказ про стягнення з ДП "Волиньвугілля на користь ОСОБА_1 26200,86 грн. заборгованої заробітної плати, 111847,68 грн. середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 25 вересня 2019 року по 02 липня 2020 року включно, а також судові витрати у справі.

07 серпня 2020 року до суду надійшла заява ДП "Волиньвугілля" про скасування вищезазначеного судового наказу, в якій просить поновити строк подання заяви до суду як такий, що пропущений з поважних причин.

Оглянувши матеріали справи, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч.2 ст.171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Відповідно до положень пункту 3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України (в редакції Закону України Законом № 540-IX від 30.03.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтею 170 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID 19» від 11.03.2020 року № 211 (із змінами та доповненнями) з 12 березня 2020 року в Україні введено карантин, дія якого продовжується і на даний час.

Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) № 731-IX від 18.06.2020, який набрав чинності з 17 липня 2020 року, внесено зміни до пункту 3розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України та передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Разом з тим, у розділі II Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону № 731-IX від 18.06.2020 зазначено, зокрема, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)"№ 540-IXвід 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Судовий наказ Нововолинського міського суду Волинської області від 08 липня 2020 року заявник отримав 17.07.2020 року.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як наголошує у своїх рішеннях ЄСПЛ, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника.

Крім того, як зазначено у Постанові КГС ВС від 16 липня 2020 року у справі №924/369/19, карантин вже не перешкоджає розгляду справи, оскільки Постановою Кабінету Міністрів №392 запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві), зокрема, дозволено з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25 травня 2020 року перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Враховуючи зазначене, приходжу до висновку про відсутність підстав для поновлення строку подання заяви про скасування судового наказу до суду та необхідність повернення даної заяви заявнику.

Керуючись ст.ст.170, 171 ЦПК України,-

ухвалив:

Заяву Державного підприємства "Волиньвугілля" про скасування судового наказу, виданого суддею Нововолинського міського суду Волинської області Василюком А.В. 08 липня 2020 року за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства "Волиньвугілля" заборгованої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Волинського апеляційного суду через Нововолинський міський суд Волинської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя підпис

Згідно з оригіналом

Суддя О.Р.Ференс-Піжук