Житомирський апеляційний суд
Справа №274/5207/16-ц Головуючий у 1-й інст. Замега О. В.
Категорія 62 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Бірюченка Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №274/5207/16-ц за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: виконавчий комітет Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 24 жовтня 2019 року, яка постановлена під головуванням судді Замеги О.В. у м. Бердичеві,

в с т а н о в и в:

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 в порядку окремого провадження звернулася до суду із заявою, в якій просила обмежити цивільну дієздатність ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановити над ним піклування та призначити її піклувальником. Заяву обґрунтовувала тим, що перебуває із ОСОБА_2 у фактичних шлюбних відносинах. ОСОБА_2 встановлена друга група інвалідності. Внаслідок психічного захворювання він потребує постійного стороннього догляду та не може у повній мірі розуміти значення своїх дій і керувати ними.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 24 жовтня 2019 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав, передбачених п.3 частини першої ст.257 ЦПК України.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та ухвалити судове рішення, яким задовольнити її заяву про обмеження цивільної дієздатності ОСОБА_2 , встановлення опіки та призначення піклувальника. Зазначає, що зацікавлена у вирішенні справи, але про те, що суд визнав її явку обов`язковою не знала, оскільки особисто повідомлень не отримувала. Суд не критично поставився до достовірності підписів заявника на, начебто, отриманих повідомленнях.

Заінтересованою особою - виконавчим комітетом Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської ради подано відзив на апеляційну скаргу. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Зазначає, що 21 жовтня 2019 року спеціалістом відділу освіти, молоді та спорту і директором комунального закладу «Центр надання соціальних послуг» було здійснено виїзд до місця проживання ОСОБА_1 для обстеження умов проживання відповідно до ч.5 ст.19 Сімейного кодексу України, про що складено відповідний акт. У ході обстеження встановлено, що за адресою проживання ОСОБА_1 у АДРЕСА_1 , також зареєстровані її син та брат. Сам же ОСОБА_2 проживає у будинку ОСОБА_1 без реєстрації, а зареєстрований він за адресою: АДРЕСА_2 . Окрім того, ОСОБА_1 є особою з інвалідністю третьої групи, що ставить під сумнів можливість здійснення нею догляду та піклування над ОСОБА_2 . Також рішенням виконкому Гришковецької селищної ради від 21 жовтня 2019 року №92 затверджено висновок опікунської ради про недоцільність призначення ОСОБА_1 піклувальником над ОСОБА_2 .

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина перша ст.293 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 частини другої ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною.

Частиною четвертою ст.294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Згідно із частиною першою ст.296 ЦПК України заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Матеріалами справи доводиться та судом установлено, що ОСОБА_1 18 жовтня 2016 року в порядку окремого провадження звернулася до суду із заявою, в якій просила обмежити цивільну дієздатність ОСОБА_2 , встановити над ним піклування та призначити її піклувальником.

Частиною першою статті 299 ЦПК України передбачено, що справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.3 частини першої ст.257 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що заявник повторно не з`явилася у судове засідання без поважних причин. В ухвалі суду також зазначено, що явка ОСОБА_1 визнана обов`язковою, але її незацікавленість у розгляді заяви про визнання особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника стала підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляд (частина третя ст.294 ЦПК України).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин, та їх гарантії.

Відповідно до положень п.3 частини першої ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення заявника про час та місце судового засідання; повторної неявки заявника в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від заявника клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частини третя, четверта та п`ята ст.128 ЦПК України).

Про перше судове засідання у даній справі, призначене не 13 грудня 2016 року, ОСОБА_1 була повідомлена належним чином, оскільки отримала повістку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.17).

У судове засідання 13 грудня 2016 року ОСОБА_1 не з`явилась. Натомість надіслала заяву, в якій просила провести засідання у її відсутність та вирішити питання про призначення судово-психіатричної експертизи (а.с.22).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 13 грудня 2016 року призначено судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи страждає ОСОБА_2 психічним розладом, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними? На час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.24).

У зв`язку із тим, що судово-психіатричній експертній комісії при Житомирській обласній психіатричній лікарні №1 не були надані додаткові матеріали, необхідні для проведення експертизи, та підекспертний ( ОСОБА_2 ) на огляд СПЕК не з`явився, листом від 01 листопада 2017 року ухвала суду про призначення судово-психіатричної експертизи повернута без виконання (а.с.40).

Провадження у справі було поновлено. 11 листопада 2018 року ОСОБА_1 знову подала до суду заяву, в якій просила повторно призначити експертизу в даній справі (а.с.56).

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 11 грудня 2018 року клопотання ОСОБА_1 задоволено та призначено судово-психіатричну експертизу, на час проведення якої провадження у справі зупинено (а.с.58).

21 червня 2019 року до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшов висновок судово-психіатричної експертизи на гр. ОСОБА_2 (а.с.62-65).

Згідно із висновком судово-психіатричної експертизи від 28 травня 2019 року №169-2019 ступінь, наявної у ОСОБА_2 деменції настільки виражена, що позбавляє його здатності в даний час усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

У зв`язку із надходженням до суду висновку експерта провадження у справі було поновлено та призначено судове засідання на 21 серпня 2019 року (а.с.67).

Про судове засідання, призначене на 21 серпня 2019 року, ОСОБА_1 була повідомлена належним чином, оскільки 16 липня 2019 року отримала судову повістку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.73). Дана обставина доказами не спростована.

У судове засідання 21 серпня 2019 року ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21 серпня 2019 року явка заявника ОСОБА_1 визнана обов`язковою та розгляд справи відкладено на 24 жовтня 2019 року (а.с.78-79).

Із розписки, яка міститься у матеріалах справи, вбачається, що повістку про виклик до суду на 24 жовтня 2019 року ОСОБА_1 отримала особисто 21 серпня 2019 року (а.с.81). Дана обставина доказами не спростована.

Однак у судове засідання 24 жовтня 2019 року ОСОБА_1 не з`явилася. Судом постановлено ухвалу про залишення заяви про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника без розгляду (а.с.89-91).

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 наполягає на тому, що не отримувала особисто повідомлень про призначені судові засідання у даній справі. Вважає, що за наявності підстав для визнання ОСОБА_2 обмежено дієздатним, що підтверджується експертним висновком, суд безпідставно залишив її заяву без розгляду.

Відповідно до змісту частини першої статті 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, встановлює над нею піклування і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника.

Отже, крім вирішення питання щодо обмеження цивільної дієздатності ОСОБА_2 суду належало також вирішити питання щодо встановлення над ним піклування і призначення піклувальника.

За змістом статті 63 ЦК України піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена піклувальником лише за її письмовою заявою. Піклувальник призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки піклувальника.

Статтею 64 ЦК України визначено, що піклувальником не може бути фізична особа, яка позбавлена батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування.

Саме із метою належно дослідити питання щодо особи, яка подала заяву про призначення її піклувальником, ухвалою суду було визнано явку ОСОБА_1 обов`язковою.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша ст.44 ЦПК України).

Отже, заявниця про судові засідання, призначені на 21 серпня 2019 року та 24 жовтня 2019 року, була повідомлена належним чином. Матеріали справи не містять доказів, які б спростовували належність двічі поспіль повідомлень. Не з`явившись двічі у судові засідання та не повідомивши суд про причини неявки, ОСОБА_1 не показала суду своєї зацікавленості у вирішенні справи, а тому суд першої інстанції обґрунтовано залишив заяву про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника без розгляду. Нез`явлення заявниці перешкодило розгляду справи.

Із огляду на вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому така залишається без змін, що відповідає положенням ст.375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 24 жовтня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 10 лютого 2020 року.