Ухвала

12 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 127/4302/15-ц

провадження № 61-463св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідачі: фірма «ІВО+КГ» у формі товариства з обмеженою відповідальністю, ОСОБА_1 ,

третя особа - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу фірми «ІВО+КГ» у формі товариства з обмеженою відповідальністю на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2019 року у складі судді: Іщук Т. П.,та постанову Вінницького апеляційного суду від 03 грудня 2019 року у складі колегії суддів: Войтка Ю. Б., Міхасішина І. В., Матківської М. В.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

В березні 2015 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк», банк) звернулося до суду з позовом до фірми «ІВО+КГ» у формі товариства з обмеженою відповідальністю (далі - фірма «ІВО+КГ»), ОСОБА_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів ФОП ОСОБА_2 про звернення стягнення на земельну ділянку.

У квітні 2015 року Фірма «ІВО+КГ» подала зустрічний позов до АТ КБ «ПриватБанк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 , про визнання недійсними договору іпотеки від 30 серпня 2007 року та договору про внесення змін до договору іпотеки від 29 січня 2009 року.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14 квітня 2015 року зустрічний позов фірми «ІВО+КГ» до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними договорів прийнято і об`єднано в одне провадження із позовом АТ КБ «ПриватБанк» до фірми «ІВО+КГ» про звернення стягнення на земельну ділянку у цивільній справі № 127/4302/15-ц.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 06 травня 2015 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Вінницької області від 02 червня 2015 року, закрито провадження у справі в частині зустрічного позову фірми «ІВО+КГ» до АТ КБ «ПриватБанк» про визнання недійсними договорів. Роз`яснено фірмі «ІВО+КГ», що розгляд спору до АТ КБ «ПриватБанк» відноситься до юрисдикції господарського суду.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2017 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк», приватного нотаріуса Бєлая О. М. про визнання недійсним свідоцтва про право власності на будівлю до спільного розгляду з первісним позовом АТ КБ «ПриватБанк» до фірми «ІВО+КГ» про звернення стягнення на земельну ділянку та об`єднані їх в одне провадження.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 11 травня 2016 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Вінницької області від 15 червня 2016 року, відмовлено у задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк»про звернення стягнення на земельну ділянку.

Короткий зміст ухвали суду касаційної інстанції

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 21 червня 2017 року касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково. Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 11 травня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Вінницької області від 15 червня 2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2019 року в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 08/07-099 від 30 серпня 2007 року в розмірі 129 088,48 доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України гривні до долара США на 02 серпня 2019 року становить 3 272 382,51 грн з яких: заборгованість за основним боргом - 129 088,48 доларів США, звернуто стягнення на земельну ділянку площею 0,0836 га, що належить на праві власності ОСОБА_1 , із земельної ділянки, кадастровий номер :01:049:0007, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом проведення прилюдних торгів. В іншій частині позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Вінницького апеляційного суду від 03 грудня 2019 року апеляційну скаргу фірми «ІВО+КГ» без задоволення, Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 02 серпня 2019 року залишено без змін.

Аргументи учасників справи

У січні 2020 року фірма «ІВО+КГ» подала касаційну скаргу, в якій просить оскаржені рішення скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в позові АТ КБ «ПриватБанк». При цьому, посилалося на неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права.

У квітні 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» подало відзив на касаційну скаргу, підписаний представником ОСОБА_3 , в якому просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржені рішення без змін.

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 16 березня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі.

У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

У відзиві на касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» міститься клопотання, в якому банк просить викликати представника АТ КБ «ПриватБанк» для дачі пояснень.

Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про участь в судовому засіданні відмовити.

Справу 127/4302/15-ц призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков