ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/4505/18

Провадження № 22-ц/818/403/20

29 січня 2020 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд у складі судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Бровченка І.О.,

суддів: Бурлака І.В., Колтунової А.І.,

за участю секретаря - Прокопчук І.В.,

учасники справи:

позивач - Харківська міська рада,

відповідач - ОСОБА_1 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну представника ОСОБА_1 - адвоката Гаврильченка Юрія Олексійовича на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2019 року в складі судді Золотарьової Л.І.,

в с т а н о в и в:

У березні 2018 року ХМР звернувся до суду з позовом, в якому просив: зобов`язати ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху (відповідно до поверхового плану на квартиру АДРЕСА_2 в житловому будинку АДРЕСА_3 . АДРЕСА_4 А АДРЕСА_5 , виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 06.02.2001) з приведенням до попереднього стану покрівлі.

В судовому засіданні представник ХМР та Інспекція ДАБК Департаменту територіального контролю ХМР - Мироненко О.О. заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експертам ХНДІСЕ ім. Бокаріуса, оплату за проведення експертизи покласти на ХМР. На вирішення експертам поставити питання:

- чи здійснено надбудову над кв. 19 у житловому будинку АДРЕСА_6 ?

- чи збільшилась загальна площа кв. № 19 у житловому будинку АДРЕСА_6 за наслідками проведення будівельних робіт?

- яка загальна площа кв. № АДРЕСА_2 у житловому будинку АДРЕСА_6 ?

- чи створено нові приміщення в кв. АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт?

- до якого виду будівельних робіт (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, перепланування тощо) належать фактично виконані будівельні роботи в кв. АДРЕСА_1 ?

- чи змінилась конфігурація даху житлового будинку АДРЕСА_6 в результаті проведення будівельних робіт у кв. АДРЕСА_7 19 вказаного будинку, якщо так, то як саме?

- чи змінилась конфігурація кв. АДРЕСА_1 в результаті проведення будівельних, якщо так, то як саме?

Посилається на те, що Інспекцією ДАБК на підставі неодноразових звернень мешканців житлового будинку у червні, вересні 2016 року, березні, червні, вересні та грудні 2017 року, у лютому 2018 року проведено позапланові перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами яких встановлено виконання будівельних робіт над квартирами АДРЕСА_8 . Слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області, при винесенні вищевказаної постанови дійшов висновку, що ОСОБА_1 здійснено роботи, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Однак, вказаний висновок, що зазначений в постанові, сприймається критично, оскільки слідчий не є особою, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин, а саме встановлення того, які саме будівельні роботи виконані ОСОБА_1 та чи необхідно отримувати відповідні документи, що дають право на їх виконання.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2019 року клопотання представника Харківської міської ради про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено.

Призначено у зазначеній цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу.

Представником ОСОБА_1 - адвокатом Гаврильченко Ю.О. подано апеляційну скаргу на зазначену ухвалу суду

В апеляційній скарзі представник відповідача просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи. Зазначає, що судом не встановлено, що надбудова здійснюється саме відповідачем та актами перевірок не встановлено хто саме здійснює надбудову та проігноровано постанову слідчого про закриття кримінального провадження за фактом самовільного будівництва.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи клопотання представника Харківської міської ради про призначення експертизи, суд враховував надану представником відповідача постанову слідчого Київського ВП ГУНП в Харківській області від 15 червня 2018 року, якою закрито кримінальне провадження за ознаками ст. 356 КК України щодо здійснення незаконної надбудови до спірної квартири. Разом з тим, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність злочину за ознаками ст. 356 КК України за фактом незаконного будівництва не виключає можливість настання цивільної відповідальності за здійснення незаконного будівництва. В постанові слідчого від 15 червня 2018 року зазначено, що ОСОБА_1 та інші власники квартир здійснювали ремонт даху, оскільки він був у незадовільному стані. Посилаючись на Постанову КМУ від 07.06.2017 №406, зазначив, що на такі роботи не потрібні дозволи. Разом з тим, в постанові не зазначено чи проводилась експертиза з метою визначення яке саме будівництво проводилось (з втручанням в несучі конструкції будинку чи ні, чи змінились геометричні дозволи будівлі), також не зазначені якісь дозвільні документи; в постанові слідчого фактично зазначені лише показання свідків щодо законності проведення робіт. Допустимих доказів (дозвільних документів тощо) щодо відсутності самочинних надбудов, щодо відсутності необхідності отримання дозволів на здійснення спірного будівництва тощо, представником відповідача не надано, натомість в матеріалах справи наявні акти та листи Інспекції ДАБК, в яких стверджується протилежне.

Враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для справи (які саме будівельні роботи проводились, чи здійснювалось втручання в несучі конструкції тощо), без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд вважав необхідним задовольнити клопотання та призначити експертизу.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частинами 1 - 4 ст. 83 ЦПК України встановлено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Частиною першою ст. 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно вимог статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Частиною 2 ст. 116 ЦПК України визначено, що способами забезпечення судом доказів є, зокрема, призначення експертизи.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Згідно з ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно зі ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Стаття 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що в березні 2018 року ХМР звернувся до суду з позовом, в якому просив: зобов`язати ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху (відповідно до поверхового плану на квартиру АДРЕСА_2 в житловому будинку АДРЕСА_3 . АДРЕСА_4 А АДРЕСА_5 , виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 06.02.2001) з приведенням до попереднього стану покрівлі.

Представником ХМР та Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю ХМР Мироненко О.О. заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експертам ХНДІСЕ ім. Бокаріуса, оплату за проведення експертизи покласти на ХМР. На вирішення експертам поставити питання:

- чи здійснено надбудову над кв. 19 у житловому будинку АДРЕСА_6 ?

- чи збільшилась загальна площа кв. 19 у житловому будинку АДРЕСА_6 за наслідками проведення будівельних робіт ?

- яка загальна площа кв. 19 у житловому будинку АДРЕСА_6 ?

- чи створено нові приміщення в кв. АДРЕСА_1 за наслідками проведення будівельних робіт ?

- до якого виду будівельних робіт (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, перепланування тощо) належать фактично виконані будівельні роботи в кв. АДРЕСА_1 ?

- чи змінилась конфігурація даху житлового будинку АДРЕСА_6 в результаті проведення будівельних робіт у кв. 19 вказаного будинку, якщо так, то як саме?

- чи змінилась конфігурація кв. АДРЕСА_1 в результаті проведення будівельних, якщо так, то як саме?

Посилається на те, що Інспекцією ДАБК на підставі неодноразових звернень мешканців житлового будинку у червні, вересні 2016 року, березні, червні, вересні та грудні 2017 року, у лютому 2018 року проведено позапланові перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами яких встановлено виконання будівельних робіт над квартирами АДРЕСА_8 . Слідчий Київського ВП ГУ НП в Харківській області, при винесенні вищевказаної постанови дійшов висновку, що ОСОБА_1 здійснено роботи, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Однак, вказаний висновок, що зазначений в постанові, сприймається критично, оскільки слідчий не є особою, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин, а саме встановлення того, які саме будівельні роботи виконані та чи необхідно отримувати відповідні документи, що дають право на їх виконання.

Предметом спору у справі є зобов`язання здійснити перебудову квартири до стану, що існував до початку виконання будівельних робіт з надбудови п`ятого поверху з приведенням до попереднього стану покрівлі, оскільки здійснюється самочинне будівництво з влаштуванням надбудов, з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, зайняттям горищного простору та зміною геометричних розмірів будинку.

З актів та листів ДАБК вбачається, що інспекція на підставі неодноразових звернень мешканців житлового будинку у червні, вересні 2016 року, березні, червні, вересні та грудні 2017 року, у лютому 2018 року проведено позапланові перевірки додержання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами яких встановлено виконання будівельних робіт з улаштуванням надбудов над квартирами АДРЕСА_8 . Документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів відсутні. Вказана квартира належить на праві власності відповідачу. Інспекцією у вересні 2016 року виїздом на місце, із залученням представника Адміністрації Київського району ХМР проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція горища житлового будинку АДРЕСА_6 » за результатами перевірки встановлено факт реконструкції горища під мансардний поверх над квартирами АДРЕСА_2 та № АДРЕСА_9 , що знаходяться на четвертому поверсі чотирьохповерхового житлового будинку за вищевказаною адресою (акт № 479-А від 29.09.2016). В червні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті, суб`єкти містобудування, що мають відношення до даного об`єкта з відповідними підтверджуючими документами під час перевірки були відсутні. Візуальним оглядом встановлено, що з моменту останньої перевірки виконані будівельні роботи, а саме: демонтовано перекриття між горищним простором та кв. 20; демонтовано частину шиферної покрівлі та розпочато будівництво надбудови (встановлено металевий каркас та цегляні стовпи); пошкоджено та змінено конструктивну схему кроквяної системи покрівлі; виконано монолітний пояс в горищному просторі по існуючих несучих стінах; на виконаний монолітний пояс, змонтовані металеві двотаври № 26, приблизно з шагом 700 мм. У вересні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті, однак дозвільні документи під час перевірки у суб`єкта, що проводить будівельні роботи, були відсутні. Візуальним оглядом встановлено, що з моменту останньої перевірки виконані роботи з часткового скління приміщень надбудови (доповідна записка від 25.09.2017). У грудні 2017 року Інспекцією проведено позапланову перевірку додержання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на спірному об`єкті. Під час виходу на об`єкт з представником Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області встановлено, що в спірній квартирі виконуються будівельні роботи з влаштування мансардного поверху з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції (доповідна записка від 12.12.2017). У лютому 2018 року Інспекцією при проведенні позапланової перевірки додержання вимог законодавства під час виходу на об`єкт з представниками КП «Жилкомсервіс», Адміністрації Київського району ХМР, КП «Харківські теплові мережі», КП «Харківське бюро технічної інвентаризації» візуальним оглядом встановлено, що над квартирою АДРЕСА_1 , виконано будівельні роботи з влаштуванням надбудов, з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції, зайняттям горищного простору та зміною геометричних розмірів будинку (доповідна записка від 22.02.2018).

В постанові слідчого від 15 червня 2018 року зазначено, що ОСОБА_1 та інші власники квартир здійснювали ремонт даху, оскільки він був у незадовільному стані. Посилаючись на Постанову КМУ від 07.06.2017 №406, зазначив, що на такі роботи не потрібні дозволи.

Разом з тим, в постанові не зазначено чи проводилась експертиза з метою визначення яке саме будівництво проводилось (з втручанням в несучі конструкції будинку чи ні, чи змінились геометричні дозволи будівлі), також не зазначені якісь дозвільні документи; в постанові слідчого фактично зазначені лише показання свідків щодо законності проведення робіт.

Судом першої інстанції було враховано надану представником відповідача постанову слідчого Київського ВП ГУНП в Харківській області від 15 червня 2018 року, якою закрито кримінальне провадження за ознаками ст. 356 КК України щодо здійснення незаконної надбудови до спірної квартири.

Водночас судом першої інстанції зазначено, що відсутність злочину за ознаками ст. 356 КК України за фактом незаконного будівництва не виключає можливість настання цивільної відповідальності за здійснення незаконного будівництва.

Допустимих доказів (дозвільних документів тощо) щодо відсутності самочинних надбудов, щодо відсутності необхідності отримання дозволів на здійснення спірного будівництва тощо, представником відповідача не надано, натомість в матеріалах справи наявні акти та листи Інспекції ДАБК, в яких стверджується протилежне.

За таких обставин, враховуючи правове регулювання підстав для призначення експертизи та наведені заявником підстави для призначення експертизи, враховуючи, що для встановлення обставин, що мають значення для справи (які саме будівельні роботи проводились, чи здійснювалось втручання в несучі конструкції тощо), без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання та призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Інші доводи апеляційної скарги обставини, на які посилається апелянт, стосуються не питання законності оскаржуваної ухвали, а розгляду справи по суті, правильність висновків суду першої інстанції щодо призначення експертизи не спростовують і на законність оскаржуваної ухвали не впливають.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 375, 381, 382, 383, 384, ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гаврильченка Юрія Олексійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки у випадках передбачених ч. 3 ст. 389 ЦПК України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 31 січня 2020 року.

Головуючий І.О. Бровченко

Судді: І.В. Бурлака

О.В. Маміна