Справа № 663/3772/18
Провадження № 2/663/111/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року м. Скадовськ

Скадовський районний суд Херсонської області в складі

головуючого судді Шульги К. М.

секретаря Миронюк М. М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадщину,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Спадкоємцями за законом першої черги є позивач, його син, та друга дружина, відповідач ОСОБА_2 . Зазначає, що у встановлений законом строк він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Під час повторного шлюбу його батьком було придбано будинок, який було оформлено на його дружину, відповідачку у справі. Пізніше батько оформив 1/2 частину спільного будинку на себе, а потім подарував свою половину дружині. У подальшому відповідачка отримала дозвіл на будівництво двоповерхової літньої кухні. Вважає, що вказана будівля є спільним сумісним майном подружжя, на 1/4 частину вартості якої він має право як спадкоємець. З урахуванням змінених позовних вимог просить виділити на його користь 1/4 частки літньої кухні (Л) в натурі, 1/4 частку сараю (З) в натурі та 1/4 частку навісу (М) в натурі.

Позивач, його представник адвокат Дьорко А. М. в судовому засіданні підтвердили викладені в позові обставини, заявлені вимоги підтримали, просили позов задовольнити.

Відповідач, представник відповідача адвокат Березюк О. С. в судовому засіданні позов не визнали, надали письмовий відзив, в якому вказали на необґрунтованість та недоведеність вимог позивача.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1. ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

З урахуванням зміни позивачем предмета позову, суд не бере до уваги висновок проведеної експертизи №19/426 від 15.04.2019, а також інші надані документи та пояснення сторін щодо участі померлого ОСОБА_3 у спілкуванні з позивачем та участі у веденні господарства з відповідачем.

Судом встановлені наступні обставини у справі і відповідні ним правовідносини.

Батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

12.06.2018 приватним нотаріусом Куліш Л. Г. зареєстровано спадкову справу після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ст.1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі.

Судом встановлено, що на момент смерті позивач проживав окремо, спадкодавець ОСОБА_3 проживав з ОСОБА_2 .

Згідно повідомлення приватного нотаріуса Куліш Л. Г. свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок по АДРЕСА_1 , який залишився після смерті ОСОБА_3 , не може бути видано ОСОБА_1 , оскільки ним не надано правовстановлюючого документу, який підтверджує реєстрацію права власності спадкодавця на зазначене нерухоме майно; запропоновано ОСОБА_1 звернутися до суду для визнання права власності на спадкове майно; також повідомлено, що у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини інші спадкоємці не зверталися, свідоцтво про право на спадщину не видавалося.

Встановлено, що 13.01.1997 ОСОБА_2 придбала житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 .

08.10.1998 ОСОБА_3 отримав свідоцтво про право власності на 1/2 частину у спільному сумісному майні подружжя, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 .

02.11.1998 ОСОБА_3 подарував ОСОБА_2 належну йому 1/2 частину житлового будинку з відповідними надвірними будівлями по АДРЕСА_1 .

За змістом статей 316, 317 ЦК України право власності це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд.

Таким чином, усвідомлюючи, що на придбаний подружжям Петренко будинок по АДРЕСА_1 розповсюджується режим спільної сумісної власності, ОСОБА_3 реалізував своє право власності на належну йому частку у спільному майні подружжя та розпорядився, подарувавши належну йому частку своїй дружині.

Відповідно до Державного акта на право власності на земельну ділянку ХС №020402 від 29.06.2004 ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 0,0624 га по АДРЕСА_1 для індивідуального житлового будівництва.

Рішенням виконавчого комітету Скадовської міської ради Херсонської області №38 від 18.02.2008 «Про надання дозволів на будівництво та реконструкцію індивідуальних житлових будинків» ОСОБА_2 надано дозвіл побудувати двоповерхову літню кухню розміром 5,0 х 5,0 м по АДРЕСА_1 .

Літня кухня, сарай та навіс, частки яких вимагає виділити йому позивач, не є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин, входять до складу господарських побудов житлового будинку, який на праві власності належить ОСОБА_2 , зазначені в технічному паспорті на житловий будинок, оскільки господарські (допоміжні) будівлі (сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, сміттєзбірники тощо) та споруди (колодязі, вигрібні ями, огорожі, ворота, хвіртки, замощення тощо) підлягають технічній інвентаризації в складі основної будівлі (житлового будинку).

Враховуючи, що ОСОБА_2 була одноособовим власником житлового будинку та надвірних будівель по АДРЕСА_1 , відповідно вона є власником господарських будівель і споруд, навіть якщо вони реконструйовані, відремонтовані чи збудовані в період подальшого спільного проживання подружжя.

Таким чином, у зв`язку із викладеним, аналізуючи зібрані у справі докази та вимоги чинного законодавства, враховуючи обставини справи та те, що позивачем та його представником не доведено ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги про виділ в натурі по 1/4 частці літньої кухні, сараю та навісу в такому вигляді не ґрунтуються на вимогах закону і не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадщину.

Рішення може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ознайомитись з повним текстом судового рішення, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області К.М. Шульга

Повний текст рішення

виготовлено 30.01.2020