Провадження № 2-о/712/30/19
Справа № 712/342/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

28 січня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за заявою ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ), зацікавлені особи: Черкаська районна державна нотаріальна контора (адреса: м. Черкаси, вул. Хрещатик 255), ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , яка постійно проживала у АДРЕСА_3 . За життя 08 червня 2018 року мати склала на його ім`я заповіт, за яким заповіла йому все своє майно.

До складу спадкового майна ввійшли земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,47 га, яка належала померлій на праві власності згідно Державного акту ЧР № 078058, а також будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , який належав померлій на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27 грудня 2006 року, та земельна ділянка під будинком розміром 0,4002 га на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЯБ № 269531.

25 червня 2019 року він звернувся до Черкаської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлої матері. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено, оскільки у його свідоцтві про народження його прізвище було зазначено як « ОСОБА_4 », а згідно паспорту громадянина України « ОСОБА_5 ». Так само, і прізвище матері у свідоцтві про народження вказано « ОСОБА_4 », а згідно всіх правовстановлюючих та інших документів прізвище матері вказано « ОСОБА_5 ».

Таким чином, розбіжності у написанні прізвища роблять неможливим оформлення спадщини, тому просить встановити факт, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно, є його матір`ю.

Заявник до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заяву підтримав та просив її задовольнити.

Зацікавлена особа ОСОБА_7 до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення заяви не заперечував.

Представник Черкаської районної державної нотаріальної контори до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, у вирішенні справи поклався на розсуд суду.

У зв`язку з неявкою сторін фіксація технічними засобами відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалася.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства.

Як встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати заявниці, ОСОБА_6 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 29 січня 2019 року. Заявник є спадкоємцем за заповітом після її смерті.

До дня своєї смерті ОСОБА_8 проживав і був зареєстрований в с. Драбівка, Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.

До складу спадкового майна ввійшли земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,47 га, яка належала померлій на праві власності згідно Державного акту ЧР № 078058, а також будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , який належав померлій на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27 грудня 2006 року, та земельна ділянка під будинком розміром 0,4002 га на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серії ЯБ № 269531.

25 червня 2019 року заявник звернувся до Черкаської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлої матері. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено, оскільки у його свідоцтві про народження його прізвище було зазначено як « ОСОБА_4 », а згідно паспорту громадянина України « ОСОБА_5 ». Так само, і прізвище матері у свідоцтві про народження вказано « ОСОБА_4 », а згідно всіх правовстановлюючих та інших документів прізвище матері вказано « ОСОБА_5 ».

Таким чином, розбіжності у написанні прізвища роблять неможливим оформлення спадщини після смерті матері.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та інші.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Той факт, що ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю заявника, підтверджується наступним: копією свідоцтва про народження від 25 червня 1960 року; копією свідоцтва про смерть від 29 січня 2019 року; копією свідоцтва про право власності від 27 грудня 2006 року; копією Державних актів на право власності на земельну ділянку від 04 травня 2005 року та від 14 січня 2004 року, довідкою виконавчого комітету Яснозірської сільської ради від 24 травня 2019 року, де прізвище матері вказано « ОСОБА_5 », копією пенсійного посвідчення та карткою фізичної особи платника податків, а також копією паспорту, виданих на ім`я ОСОБА_9 . Тобто існує розбіжність лише у написанні однієї букви прізвища: « ОСОБА_10 » - «И» - « ОСОБА_4 » - « ОСОБА_5 ».

Встановлення факту родинних відносин факту необхідно заявнику для отримання спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_8 .

За таких обставин, суд вважає за можливе встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно, є матір`ю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Керуючись ст.ст. 12-13, 259, 263-265, 268, 315 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву задоволити.

Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно, є матір`ю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ: