465/5991/19
2-ві/465/2/20
У Х В А Л А

судового засідання

29.01.2020 Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Кузь В. Я.

за участі секретаря судового засідання Янковської С. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові заяву відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід судді Мартьяновій Світлані Мирославівні у розгляді цивільній справі № 465/5991/19-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із спільної сумісної власності-квартири,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Франківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із спільної сумісної власності-квартири.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 24 січня 2020 року провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід судді в порядку визначеному ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 27.01.2020, заява про відвід головуючому судді Мартьяновій С. М. у справі № 465/5991/19, передана на розгляд судді Кузь В. Я.

У відповідності до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першої статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч. 7 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді.

Частиною 8 ст. 40 ЦПК України, передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Враховуючи наведене, судом вирішено розглянути заяву в судовому засіданні без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 1 статті 36 ЦПК України, визначенні підстави для відводу (самовідводу) судді.

Як вбачається із заяви відповідачів Кутинського В ОСОБА_5 , Кутинської ОСОБА_6 , ОСОБА_3 підставою для відводу судді Мартьянової С.М. зазначається те, що на їхню заявників, думку, існують обставини, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді. На підставі ст. 36 ЦПК України, просить задовольнити відвід судді.

Встановлено, що зявлений відвід зводиться до незгоди заявників з процесуальними діями, а обставини, які б слугували підставами для відводу судді згідно ст. 36 ЦПК України, відсутні.

Згідно з частиною 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Декларацією щодо принципів незалежності судової влади, прийнятої Конференцією голів Верховних судів країн Центральної та Східної Європи (о. Бріюні, Хорватія, 17.10.2015) закріплено принципи, які встановлюють стандарти незалежності судової влади як однієї з трьох гілок державної влади у прийнятті рішень.

Доказів щодо прямої чи побічної заінтересованості чи упередженості головуючої судді Мартьянової С. М. у результаті розгляду даної справи ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не наведено і такі відсутні.

Суд не вбачає підстав для відводу судді Мартьянової С. М., оскільки наведені заявниками доводи не відповідають дійсності, що підтверджується матеріалами справи, зокрема ухвалою від 24.01.2020, у якій суддя зазначає, що нею, як головуючою не здійснювалось судочинство у жодній справі за участю вищевказаних сторін. Будь-яких інших підстав для відводу судді Мартьяновій С. М. заявниками не надано.

При цьому враховую також практику Європейського Суду з прав людини, що знайшли своє висвітлення у справі Golder v. United Kingdom від 21.02.1975, згідно якої право на суд не є абсолютним, то воно може бути обмеженим особливо щодо умов прийнятності скарг, у тому числі й на дії судді, що відповідають вимогам процесуального законодавства, проте, не подобаються стороні. Правила застосування головуючим процесуальних норм, що забезпечують порядок у ході судового процесу і послідовність здійснення своїх прав сторонами, хоч і не подобається стороні, проте, безумовно мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи, повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані та розуміти, що їх право закінчується там, де починається право іншої сторони, а тим більше там, де починається обов`язок та право головуючого у процесі.

На підставі наведеного, керуючись статтями 36-40 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відвід судді Мартьяновій Світлані Мирославівні у цивільній справі № 465/5991/19 позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки із спільної сумісної власності-квартири - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. Кузь