Номер провадження: 22-ц/813/6006/20
Головуючий у першій інстанції Бескровний Я. В.
Доповідач Комлева О. С.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12.08.2020 року м. Одеса

Суддя Одеського апеляційного суду Комлева О.С., перевіривши матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Одеської міської ради про встановлення юридичного факту та визнання права власності, -

встановила:

У серпні 2018 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Одеської міської ради про встановлення юридичного факту та визнання права власності.

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2019 року позов задоволено частково. Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 1/4 частину домоволодіння АДРЕСА_1 . Встановлено факт сумісного проживання ОСОБА_3 однією сім`єю з ОСОБА_5 з січня 1991 року по день смерті останньої - ІНФОРМАЦІЯ_2 . Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 3/4 частини домоволодіння АДРЕСА_1 .

Не погодившись з рішенням, ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 , сторони, яка не приймала участі у розгляді справи, однак вважає, що оскаржуваним рішенням суду порушені права ОСОБА_2 , звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій одночасно ставив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 23 березня 2020 року, апеляційна скарга ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 була залишена без руху, з наданням апелянту строку, у відповідності до ч. 3 ст. 357 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку, в якій вказати поважні причини пропуску строку, а також сплатити судовий збір.

Як вбачається з матеріалів справи 23 травня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про вступ до участі у справі в якості третьої особи, у задоволенні якої ухвалою суду від 24 травня 2019 року було відмовлено (а.с.216-217), копію вказаної ухвали представник ОСОБА_2 отримав 30 травня 2019 року особисто в приміщенні суду, згідно розписки в матеріалах справи (а.с. 218), 30 травня 2019 року було проголошено рішення суду у даній справі. З апеляційною скаргою апелянт звернувся 28 лютого 2020 року, в якій порушує питання поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що про рішення суду не знав та не міг знати, оскільки не був залучений судом до участі у справі, про прийняте рішення дізнався випадково з єдиного державного реєстру судових рішень.

Наведені апелянтом підстави для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження визнани судом не поважними, оскільки у апелянта була об`єктивна можливість дізнатися про винесене судове рішення.

Також апелянтом при зверненні до суду не був сплачений судовий збір за розгляд апеляційної скарги у розмірі 7 152,57 грн.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі Закон № 540-IX).

За змістом підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Відповідно до прикінцевих положень ЦПК України (Закон № 540-IX від 30.03.2020; в редакції Закону № 731-IX від 18.06.2020) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно з Законом № 731-IX від 18.06.2020 (який набув чинності 17.07.2020 року) процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Як вбачається з матеріалів справи, 24 березня 2020 року копія ухвали судді Одеського апеляційного суду про залишення апеляційної скарги без руху від 23 березня 2020 року була направлена ОСОБА_2 , а також ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 , за адресами, зазначеними представником в апеляційній скарзі.

11 квітня 2020 року ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 отримав копію ухвали судді від 23 березня 2020 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про отримання поштового відправлення (а.с. 63).

Однак, ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 з заявою про продовження строку для усунення недоліків по апеляційній скарзі до суду не звертався, тому суд прийшов до висновку, що, у встановлений строк, недоліків апеляційної скарги апелянтом усунені не були, а саме апелянтом не надана заява про поновлення строку, з зазначенням поважних причини пропуску строку, також не сплачений судовий збір.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 3 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У зв`язку з вищенаведеним, оскільки апелянтом вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк виконані не були, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, а справу повернути до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, суддя, -

ухвалила:

Відмовити ОСОБА_1 , представнику ОСОБА_2 у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , представника ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Одеської міської ради про встановлення юридичного факту та визнання права власності.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Одеського апеляційного суду О.С. Комлева