Справа № 713/1399/19
Провадження №2/713/11/20
РІШЕННЯ

іменем України

30.01.2020 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибич І.А., з участю секретаря судового засідання Козубовська-Кузик О.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Вижниця в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вижницької міської ради, Чернівецької області, де третіми особами без самостійних вимог щодо предмету спору є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ), звернувся в суд з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до відповідача Вижницької міської ради, Чернівецької області (ідентифікаційний код юридичної особи: 04062096, місцезнаходження юридичної особи: 59200, м.Вижниця вул.Українська, 34, Чернівецької області), де третіми особами без самостійних вимог щодо предмету спору є ОСОБА_2 , 09081985 року народження, (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_3 ).

Просить визнати поважною причину пропущення ним строку для прийняття спадщини та встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 .

Свої позовні вимоги обґрунтував наступним.

03 жовтня 2008 року між ним та ОСОБА_4 було укладено договір оренди земельної ділянки і оформлено на нього заповіт у Чорногузівській сільській раді. Являючись спадкоємцем за заповітом, він не знав, що вже відкрилась спадщина, тобто ОСОБА_4 померла, оскільки постійно проживав у Хмельницькій області, а зареєструвавшись у с.Багна у 2016 році, поступово здійснював зміну місця проживання, яку остаточно завершив у цьому році. В липні 2019 року дізнався, що для оформлення суборенди землі потрібно мати кадастровий номер земельної ділянки, інакше він як орендар, не зможе оформити таку суборенду, а також дізнався, що ОСОБА_4 - померла.

В зв`язку з цими подіями, він звернувся до нотаріальної контори, відділу РАЦСу, для того щоб отримати витяг з реєстру про заповіти від 01.08.2019 року та свідоцтво про смерть, видане 02.08.2019 року, аби була підстава для вчинення подальших дій для звернення до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, відкритої 23.06.2017 року за заповітом ОСОБА_4 . Вищезазначені обставини є обґрунтуванням доказів його позовних вимог - прохання про встановлення додаткового строку.

Заяви (клопотання) учасників справи.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав, посилався на обставини викладені в позові, просив задовольнити.

В судове засідання представник відповідача Вижницької міської ради не з`явився, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. До початку розгляду справи від представника відповідача Вижницької міської ради надійшла заява, в якій вони позовні вимоги визнають в повному об`ємі та просять справу розглядати без участі представника міської ради.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_3 позовні вимоги не визнав, вважав їх необґрунтованими, зазначив, що про наявність заповіту на ОСОБА_1 йому не було відомо. У встановлений законом термін він звернувся із заявою про прийняття спадщини, прийняв спадщину після смерті баби, в тому числі яке входить у заповіт на ім`я позивача. Просив відмовити в задоволенні позову.

В судове засідання третя особа ОСОБА_2 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Процесуальні дії у справі.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити.

В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів .

На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, Серія НОМЕР_4 , виданого 02.08.2019 року Вижницьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, актовий запис №114.

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, зокрема земельна ділянка площею 1,10 га., в межах згідно з планом, яка розташована на території Чорногузівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_4 на підставі державного акту на право приватної власності на землю Серія ІІ-ЧВ №001392 від 05.04.2001 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №25, що підтверджується копією державного акту.

На підтвердження позивачем ОСОБА_1 позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , надано наступні докази:

Копія заповіту, посвідченого 03.10.2008 року секретарем виконавчого комітету Чорногузівської сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, зареєстровано в реєстрі за №239 з даних якого вбачається, що ОСОБА_4 на випадок смерті зробила наступне розпорядження: земельну ділянку, площею 1,10 га, розташовану на території Чорногузівської сільської ради, Вижницького району, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ЧВ №001392, зареєстрованого за №25 заповіла ОСОБА_1 .

Копія договору оренду земельних ділянок (без дати) укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 з даних якого вбачається, що ОСОБА_4 передала в оренду ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 1,10 га, розташовану на території Чорногузівської сільської ради, Вижницького району, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

При зверненні з даним позовом до суду позивач посилається на загальні вимоги закону щодо порядку визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою ( частина третя статті 46 цього кодексу).

Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 25 жовтня 2019 року у приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області Олійник Ю.М. (59200, м.Вижниця вул.Українська, 95, Вижницького району Чернівецької області), витребувано належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 в с.Чорногузи, Вижницького району Чернівецької області.

З матеріалів спадкової справи №128/2017 року до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 вбачається наступне:

22 грудня 2017 року ОСОБА_2 , як спадкоємець за заповітом та за законом звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Олійник Ю.М. із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 ;

23 грудня 2017 року ОСОБА_3 , як спадкоємець за законом звернувся до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Олійник Ю.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Мотиви з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Згідно з положеннями статті 48 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач.

Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин.

Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права.

Відтак, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати по пред`явленому позову при наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

На позивачеві лежить обов`язок довести, що саме йому належить оспорюване право, а вказаний ним відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок.

Пленум Верховного Суду України у п.8 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у визначеному законом порядку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи наявність спадкоємців, а саме, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , вони і є належними відповідачами у справі за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області 14.11.2019 року залучено до участі у справі, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_2 ; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_3 .

Позивачу ОСОБА_1 було роз`яснено право для подачі клопотання про заміну належного відповідача, залучення співвідповідачами осіб, які прийняли спадщину, однак клопотань про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів від позивача не надходило, даним правом позивач не скористався.

З врахуванням диспозитивності цивільного судочинства, суд не наділений самостійним правом провести таку заміну поза волею самого позивача.

Враховуючи наведене, а також те, що позов подано до неналежного відповідача - Вижницької міської ради і клопотання про заміну відповідача належними відповідачами позивачем не подано, суд не приймає визнання позову неналежним відповідачем, оскільки визнання позову може порушити права та інтереси інших осіб, та приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити.

На підставі ст.ст.1270, 1272 ЦК України, керуючись п.24 «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, ст.ст. 4, 13, 48, 51, 258-265, 354 ЦПК України, Суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 до Вижницької міської ради, Чернівецької області, де третіми особами без самостійних вимог щодо предмету спору є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення - з дня складання повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд Чернівецької області.

Суддя І. А. Кибич