ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2020 року м. Чернівці

справа № 725/6276/19

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів: Литвинюк І.М., Одинака О.О.

секретаря Вовкун Н.Ю.

з участю представника відповідача Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Саінчука Євгена Вячеславовича, відповідача ОСОБА_1

учасники справи

позивач ОСОБА_2

відповідачі Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_1 , Південно-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, Чернівецька міська рада, приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Макеєва Надія Василівна

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерне товариство «Альфа-Банк», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра»

за апеляційними скаргами Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_1 на рішення Першотравневого районного суду м.Чернівці від 28 травня 2020 року, головуючий у першій інстанції Нестеренко Є.В.

встановила:

ОСОБА_2 у листопаді 2019 ркоу звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , Південно- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Чернівецької міської ради, приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвої Н.В. з участю третьої особи, яка не заявляє

Справа №725/6276/19 Головуючий у 1 інстанції Нестеренко Є.В.

Провадження №22-ц/822/633/20 Доповідач Половінкіна Н.Ю.

самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання електронних торгів, акту при проведені електронні торги, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, декларації про готовність об`єкта до експлуатації недійсними, скасування державної реєстрації права власності.

Вказував, що рішенням Господарського суду Чернівецької області від 16 листопада 2007 року визнано право власності фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на нежитлову будівлю магазин площею 76.90 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

30 жовтня 2013 року державним виконавцем Першотравневого відділу державної виконавчої служби Чернівецького управління юстиції Чернеєм Я.В. у виконавчому провадженні №26368137 було складено акт опису та арешту нежитлової будівлі магазину площею 76,90 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Постановою в.о. начальника управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Роскрута О.С. від 06 березня 2015 року матеріали зведеного виконавчого провадження №28291036, яке перебувало на виконанні у Садгірському відділі державної виконавчої служби Чернівецького міського управління юстиції та включало в себе виконавчі провадження №20673011, №26368137, №27819549, №21950003, №22605500, №22380734, №46076184, про стягнення з ОСОБА_2 на користь стягувачів Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», ОСОБА_3 коштів на загальну суму 280105 грн. 39 коп. та 119802 доларів США передано до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області.

На виконання постанови старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Саінчука Є.В. від 15 червня 2015 року у виконавчому провадженні №26368137 суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 14 квітня 2016 року складено звіт про оцінку, згідно якого вартість нежитлової будівлі магазину площею 76,90 кв.м., що знаходиться по АДРЕСА_1 становить 914802 грн. без ПДВ.

Зазначав, що протягом 2015-2016 років самочинно здійснив добудову, збільшивши загальну площу нежитлової будівлі магазину по АДРЕСА_1 з 76,9 кв.м. до 158,7 кв.м.

Внаслідок здійснення самочинного будівництва об`єкт по АДРЕСА_1 загальною площею 158,7 кв.м є новоствореним вцілому, до моменту його державної реєстрації вилучений із цивільного обороту як нерухоме майно, вважається власником матеріалів, обладнання, які були використані в процесі будівництва.

Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області 03 серпня 2019 року передано до Чернівецької філії Державного підприємства «Сетам» заявку від 29 липня 2016 року №2313/03-16 на реалізацію арештованого майна.

Повідомив відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області та Державне підприємство «Сетам», що нежитлова будівля магазин, що знаходиться по АДРЕСА_1 є самочинним будівництвом , не може бути реалізований з торгів, просив зупинити його реалізацію до узаконення самочинного будівництва.

У зв`язку із відсутністю учасників торги 25 серпня 2016 року та 28 вересня 2016 року визнано такими, що не відбулись, нерухоме майно було уцінено до 640361 грн. 40 коп.

За результатами прилюдних торгів від 02 листопада 2016 року переможцем визначено єдиного допущеного учасника №2 ОСОБА_1

ОСОБА_1 09 листопада 2016 року отримала свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номера 14453, НОМЕР_1 , яке видано приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвою Н.В.

Вказує, що продаж спірного об`єкту на електронних торгах відбувся з порушенням вимог чинного законодавства, завдав значної матеріальної шкоди.

Просив визнати недійсними електронні торги по лоту № 175694 з реалізації арештованого майна, а саме нежитлової будівлі магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів № 208788 від 02 листопада 2016 року Державного підприємства «СЕТАМ» та актом головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосовим Максимом Павловичем 09 листопада 2016 року.

Визнати недійсним протокол № 208788 проведення електронних торгів по лоту № 175694 від 02 листопада 2016 року Державного підприємства «Сетам», за яким переможцем торгів з придбання нежитлової будівлі - магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , стала ОСОБА_1 ; визнати недійсним акт головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області Манжосова М.П. від 09 листопада 2016 року про проведені електроні торги з реалізації нежитлової будівлі - магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номером 14453, НВІ509639, видане 09 листопада 2016 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвою Надією Василівною на ім`я ОСОБА_1 .

Визнати недійсною Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер: ЧВ31, видану 08 січня 2019 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради.

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32300461 від 09 листопада 2016 року 18:09:50, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Макеєвою Надією Василівною, Чернівецький міський нотаріальний округ, Чернівецька область, про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, нежитлову будівлю - магазин, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , за ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 та номер запису про право власності 17364791 дата, час державної реєстрації: 09.11.2016 року 18:07:03.

Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28 травня 2020 року позов ОСОБА_2 задоволено, постановлено визнати електронні торги по лоту № 175694 з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788 та актом головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосова М.П. 09 листопада 2016 року, недійсними.

Визнати протокол проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788 по лоту №175694, за яким переможцем торгів з придбання нежитлової будівлі - магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 стала ОСОБА_1 , недійсним.

Визнати акт головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області Манжосова М.П. від 09 листопада 2016 року про проведені електроні торги з реалізації нежитлової будівлі - магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , недійсним.

Визнати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номером 14453, НВІ509639, видане Підгорній Л.Є. приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвою Н.В. 9 листопада 2016 року недійсним.

Визнати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер: ЧВ31, видану Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради 8 січня 2019 року недійсною.

Скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32300461 від 09 листопада 2016 року 18:09:50, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Макеєвою Н.В., Чернівецький міський нотаріальний округ, Чернівецька область, про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно нежитлову будівлю - магазин, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , за ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 та номер запису про право власності 17364791 дата, час державної реєстрації: 09 листопада 2016 року18:07:03.

Застосувати наслідки недійсності правочину та визнати право власності ОСОБА_2 на нежитлову будівлю магазин загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28 травня 2020 року скасувати та закрити провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 про визнання електронних торгів по лоту № 175694 з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788 та актом головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосова М.П. 09 листопада 2016 року, недійсними, в решті постановити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що судом першої інстанції не розглянуто заяву ОСОБА_1 про закриття провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 про визнання електронних торгів по лоту № 175694 з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788, та акту головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосова М.П. 09 листопада 2016 року, недійсними.

Натомість, вирішуючи заяву ОСОБА_1 про застосування строку позовної давності суд першої інстанції дійшов висновку, що звернення ОСОБА_2 з позовом ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра», ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів та акту проведення електронних торгів недійсними перериває строк позовної давності.

Посилається на те, що суд першої інстанції з власної ініціативи застосував наслідки недійсності оспорюваного правочину.

Зазначає, що рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01 березня 2017 року у цивільні справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра», ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів та акту проведення електронних торгів недійсними, встановлено, що ОСОБА_2 з квітня 2016 року по червень 2016 року здійснено самовільне будівництво із дерев`яних матеріалів об`єктів торгівельного залу, комори по АДРЕСА_1 за відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку.

Об`єкти позначені Чернівецьким міським комунальним бюро технічної інвентаризації у технічному паспорті літ.літ. «А-І», «А-ІІ» (прибудова), не являються об`єктами нерухомого майна, а тимчасовими спорудами і підлягали технічній інвентаризації із позначенням окремими літерами, без включення їх площі до загальної площі нежитлової будівлі літ.«А».

Приміщення «мансарда» підлягало обліку як горище, площа якого до загальної і корисної площі громадського будинку не включається.

Судом першої інстанції неправильно одночасно застосовано положення статей 331 та 376 ЦК України, не застосовано п.3.2, 6.3, 7 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24 травня 2001 року, Державні будівельні норми В2.2-9-2009 «Громадські будинки і споруди. Основні положення».

Помилковим є висновок суду першої інстанції про невідповідність інформації в оголошенні про проведення торгів щодо повної характеристики майна і відсутності відомостей про самочинне будівництво.

Судом першої інстанції не встановлено, які саме норми Порядку реалізації арештованого майна були порушені, чи існують порушення під час проведення електронних торгів, яким чином вони вплинули на результати торгів та чи має місце порушення прав та інтересів позивача.

Проігноровано позицію, викладену у Постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №916/1986/18, що не може бути визнана судом недійсною декларація про готовність об`єкта до експлуатації, оскільки після реєстрації права власності на збудований (реконструйований) об`єкт нерухомості, остання вичерпує свою дію фактом виконання.

Не наведено обгрунтування яким актам цивільного законодавства суперечить або незаконність яких документів не дають підстав вчинення реєстраційних дій.

Південно-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції в апеляційній скарзі просить рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28 травня 2020 року скасувати та постановити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що висновки суду першої інстанції про те, що електронні торги не відповідають вимогам закону, оскільки в інформаційному повідомленні про електронні торги була подана неповна та неправдива інформація щодо об`єкта продажу не відповідають обставинам справи.

Судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, якими, урегульовано виключення майна з цивільного обороту.

Суд першої інстанції дійшов до суперечливих висновків, що самочинно добудований об`єкт загальною площею 158,7 кв.м є новоствореним вцілому, вилучений із цивільного обороту, та наявність підстав для визнання права власності боржника ОСОБА_2 на нежитлову будівлю- магазину загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Посилається на те, що до моменту державної реєстрації права власності об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обво`язки, такий об`єкт є майном.

Вважає недоведеним, що спірне майно є власністю ОСОБА_2 .

У відзиві на апеляційну скаргу Державне підприємство «Сетам» просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 та апеляційну скаргу Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції задовольнити.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Південно-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягають задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , Південно- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Чернівецької міської ради, приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвої Н.В. з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання електронних торгів, акту про проведені електронні торги, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, декларації про готовність об`єкта до експлуатації недійсними, скасування державної реєстрації права власності, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788, недійсними.

На обґрунтування таких висновків суд першої інстанції зазначив, що предметом договору купівлі-продажу є об`єкт самочинного будівництва.

ОСОБА_2 здійснено самочинну добудову до нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 торгівельного залу із легких дерев`яних конструкцій площею 46,1 кв.м, комори площею 4,7 кв.м, влаштовано зовнішні металеві сходи та обладнано офісне приміщення в просторі горища площею 31,1 кв.м, об`єкт по АДРЕСА_1 загальною площею 158,7 кв.м є новоствореним вцілому, до моменту його державної реєстрації вилучений із цивільного обороту як нерухоме майно.

Відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Державним підприємством «Сетам» порушено вимоги ч. 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», п. 2 ч. 5, ч. 9 розділу 3 Порядку реалізації арештованого майна, надано неповну та неправдиву інформацію щодо об`єкту продажу, що вплинуло на результати торгів.

В інформаційному повідомленні про лот №175694, розміщеному на сайті Державного підприємства «Сетам», не в повній мірі зазначено відомості про майно, що виставлялося на електронні торги, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів, не зазначено характеристик та опису жодного із об`єктів, які входять до складу комплексу (матеріали, з яких побудовані об`єкти, рік побудови, знос кожного об`єкта), відсутня інформація про самочинне будівництво, повне фотографічне зображення майна.

Суд першої інстанції вважав, що з огляду на недійсність правочину, є підстави для визнання протоколу проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788, акту головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосова М.П. 09 листопада 2016 року, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номером 14453, НВІ509639, виданого Підгорній Л.Є. приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвою Н.В. 9 листопада 2016 року, декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер ЧВ31, видану Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради 8 січня 2019 року недійсними, скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 32300461 від 09 листопада 2016 року.

Разом з тим, пославшись на правила ч.5 ст.216 ЦК України судом першої інстанції застосовано наслідки недійсності правочину та визнано право власності ОСОБА_2 на нежитлову будівлю магазин загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Водночас суд першої інстанції, керуючись положеннями п.3 ч.1 ст.255 ЦПК України дійшов висновку про відсутність підстав для закриття провадження у справі.

Мотивовано висновки суду першої інстанції тим, що позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів та акту про проведення електронних торгів недійсними та позов ОСОБА_2 у даній справі не є тотожними.

Крім того, пославшись на вимоги ч.1 ст.257, ч.1 ст.261, ч.2 ст.264 ЦК України, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для застосування наслідків спливу позовної давності.

При цьому суд першої інстанції зазначив про переривання строку позовної давності внаслідок звернення ОСОБА_2 у листопаді 2016 року до суду з позовом до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», публічного акціонерного товариства «Комерційного банку «Надра», ОСОБА_3 про визнання електронних торгів та акту про проведення електронних торгів недійсними.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам не відповідає.

На підставі ч.1 ст.367 ЦК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду у п.3 постанови від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до положень статей 10 і 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин. Відповідно до ст.19 Конституції України, ст.1 ЦПК та з урахуванням положення ч.4 ст.10 ЦПК вийти за межі заявлених вимог (вирішити незаявлену вимогу, задовольнити вимогу позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено) суд має право лише у випадках, прямо передбачених законом.

За змістом статей 43 та 49 ЦПК України позивач самостійно визначає предмет позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову

При цьому згідно зі п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги, а не саме по собі посилання на певну норму закону.

Відповідно до правил, встановлених п. 3 ч.2 ст.197 ЦПК України, суд заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них.

За змістом абз1, 4 п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», уточнюючи позовні вимоги або заперечення проти позову, суд визначає характер спірних правовідносин сторін, зміст їх правових вимог і матеріальний закон, що їх регулює, і яким належить керуватися при вирішенні спору.

Предметом позову ОСОБА_5 , тобто матеріально-правовою вимогою, стосовно якої остання просила ухвалити судове рішення, є визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, загальною площею 76,9 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 , протоколу проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788 по лоту №175694, акту головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області Манжосова М.П. від 09 листопада 2016 року про проведені електроні торги, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номером 14453, НВІ509639, виданого Підгорній Л.Є. приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвою Н.В. 9 листопада 2016 року, декларації про готовність об`єкта до експлуатації серія та номер: ЧВ31, виданої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради 8 січня 2019 року недійсними, скасування в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32300461 від 09 листопада 2016 року.

Підставою позову, тобто обставинами, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, ОСОБА_2 зазначалося здійснення самочинної добудови до нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 , вилучення із цивільного обороту новоствореного об`єкту по АДРЕСА_1 , продаж спірного об`єкту на електронних торгах з порушенням вимог чинного законодавства, завдання значної матеріальної шкоди.

Судом встановлено, що згідно акту опису й арешту майна від 30 жовтня 2013 року державним виконавцем Першотравневого відділу ДВС Чернівецького управління юстиції Чернеєм Я.В. у виконавчому провадженні №26368137 накладено арешт на нежитлову будівлю магазину площею 76.90 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Звітом про оцінку об`єкта, складеним суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 14 квітня 2016 року, визначено вартість нежитлової будівлі магазину площею 76.90 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 в сумі 914802 грн. без ПДВ.

Згідно заявки від 29 липня 2016 року №2313/03-16 на реалізацію арештованого майна зведеного виконавчого провадження №28291036 відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції передав до Чернівецької філії Державного підприємства «Сетам» документи щодо проведення реалізації майна, описаного та арештованого державним виконавцем при примусовому виконанні.

З протоколу №208788 та акту про проведення електронних торгів від 09 листопада 2016 року вбачається, що електронні торги були проведення та за результатами прилюдних торгів від 02 листопада 2016 року переможцем визначено учасника №2 ОСОБА_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек від 05 листопада 2019 року ОСОБА_1 на підставі свідоцтва виданого приватним нотаріусом Чернівецького нотаріального округу Макеєвою Н.В. про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серії та номера 14453,НВІ509639 стала власником магазину площею 76,90 кв.м, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів.

За нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Згідно із ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.203 ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а

також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

На підставі ч.2 ст.215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.7 постанови від 6 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» №9 правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. У разі якщо під час розгляду спору про визнання правочину недійсним як оспорюваного та застосування наслідків його недійсності буде встановлено наявність підстав, передбачених законодавством, вважати такий правочин нікчемним, суд, вказуючи про нікчемність такого правочину, одночасно застосовує наслідки недійсності нікчемного правочину.

Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Законом України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

У відповідності до ч. 1 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно з ч.2 ст.61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних торгів.

Аналіз положень "Про виконавче провадження" від 2 червня 2016 року свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Згідно з пунктом 1 Розділу І Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їх суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15.

Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2020 року у справі № 668/14900/15-ц (провадження № 61-12468св19).

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби.

Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби; номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень; повне найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - для фізичних осіб - платників податків або номер і серія паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 9 розділу ІІІ цього Порядку); наявність згоди стягувача щодо реалізації майна на комісійних умовах (у відповідних випадках); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна (згідно з витягом з Державного реєстру обтяжень рухомого майна або інформаційними довідками з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби; фото- та/або відеоматеріали; електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ Порядку організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання.

У пункті 5 розділу ІІІ Порядку передбачено, що інформаційне повідомлення про електронні торги повинно містити, зокрема, відомості про майно, що виставляється на електронних торгах, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів.

Пунктом 9 розділу ІІІ Порядку встановлено, що якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначаються відомості про земельну ділянку, на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір).

Згідно з абзацом 3 пункту 4 розділу ІІ Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби.

З огляду на наведене висновки суду першої інстанції про покладення відповідальності за правильність формування лота на організатора торгів суперечать Порядку реалізації арештованого майна.

У той же час дії державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області щодо формування лоту у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Згідно із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, головною умовою, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі №3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

На підставі ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 6 ст.81 ЦПК України визначено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Відповідно до ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Висновки суду першої інстанції про те, що відсутність в інформаційному повідомленні про лот №175694, розміщеному на сайті Державного підприємства «Сетам», відомостей про майно, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів, не зазначення характеристик та опису жодного із об`єктів, які входять до складу комплексу (матеріали, з яких побудовані об`єкти, рік побудови, знос кожного об`єкта), інформації про самочинне будівництво, повного фотографічного зображення майна, вплинуло на результати торгів грунтуються на припущеннях.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 з квітня 2016 року по червень 2016 року здійснено самовільну добудову д нежитлової будівлі магазину, що знаходиться по АДРЕСА_1 , після виконання суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_4 звіту про оцінку від 14 квітня 2016 року.

За змістом пункту 2 розділу XI Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; зупинення виконавчого провадження у разі поновлення судом строку подання апеляційної скарги або прийняття такої апеляційної скарги до розгляду, відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності.

У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню.

Разом з тим суд першої інстанції, дійшовши висновку про те, що відсутність в інформаційному повідомленні про лот №175694, розміщеному на сайті Державного підприємства «Сетам», відомостей про майно, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів, не зазначення характеристик та опису жодного із об`єктів, які входять до складу комплексу (матеріали, з яких побудовані об`єкти, рік побудови, знос кожного об`єкта), інформації про самочинне будівництво, повного фотографічного зображення майна, вплинуло на результати торгів, вийшов за межі позовних вимог.

Так, ОСОБА_2 позов про визнання електронних торгів недійсними з підстав відсутності в інформаційному повідомленні про лот №175694, розміщеному на сайті Державного підприємства «Сетам», відомостей про майно, що вплинуло на результати торгів, не заявлявся.

Водночас судом першої інстанції не встановлено яким чином порушено права та інтереси боржника ОСОБА_2 реалізацією арештованого майна нежитлової будівлі магазину, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат якої оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788.

У матеріалах справи відсутні докази спричинення боржнику ОСОБА_2 майнової шкоди реалізацією арештованого майна нежитлової будівлі магазину, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат якої оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788.

Разом з тим висновки суду першої інстанції про новостворений об`єкт по АДРЕСА_1 внаслідок здійснення ОСОБА_2 самочинної добудови до нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 , вилучення його із цивільного обороту, не відповідають обставинам справи.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18 січня 2017 року, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради при проведені позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 самочинно з легких дерев`яних конструкцій приблоковано до нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 приміщення торгівельного залу площею 46,1 кв.м, влаштовано зовнішні металеві сходи та обладнано офісне приміщення площею 31,0 кв.м в просторі горища (т.1 а.с. 144).

Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01 березня 2017 року у цивільні справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра», ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів та акту проведення електронних торгів недійсними, встановлено, що ОСОБА_2 з квітня 2016 року по червень 2016 року здійснено самовільне будівництво із дерев`яних матеріалів об`єктів торгівельного залу, комори по АДРЕСА_1 за відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку.

Об`єкти позначені Чернівецьким міським комунальним бюро технічної інвентаризації у технічному паспорті літ.літ. «А-І», «А-ІІ» (прибудова), не являються об`єктами нерухомого майна, а тимчасовими спорудами і підлягали технічній інвентаризації із позначенням окремими літерами, без включення їх площі до загальної площі нежитлової будівлі літ.«А».

Проінвентаризоване приміщення «МС» із назвою мансарда не підлягало технічній інвентаризації і внесенню таких відомостей до матеріалів технічного паспорту із включенням площі приміщення в загальну площу будівлі літ. «А» через невідповідність приміщення вимогам ДБН В.2.2-9 «Громадські будинки і споруди. Основні положення», Інструкції про порядок технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна.

Приміщення «МС» підлягало обліку як «горище», а останнє згідно п.6.3 «Інструкції про порядок технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» №127 від 24 травня 2001р. до загальної, корисної і розрахункової площі громадського будинку не включається.

Відповідно до частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі "Совтрансавто-Холдинг" проти України" зазначено, що одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів.

Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2018 року у справі № 917/1345/14 (провадження № 12-144гс18) зазначила, що преюдиційне значення у справі надається обставинам, встановленим судовим рішенням, а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом. Преюдиційне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особи, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключено ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло своє відображення у мотивувальній частині судового рішення. Преюдиційні факти відрізняються від оцінки іншим судом обставин справи.

У мотивувальній частині рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01 березня 2017 року відображено безпосереднє дослідження та встановлення судом обставин щодо здійснення ОСОБА_2 самовільного будівництва об`єктів торгівельного залу, комори по АДРЕСА_1 за відсутності правовстановлюючих документів на земельну ділянку, технічному паспорту на громадський будинок по АДРЕСА_1 , виконаного Чернівецького міського комунального бюро технічної інвентаризації

Відповідно до п. 2.3 Наказу Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24 травня 2001 року «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» основними приміщеннями громадських будинків та споруд (далі будинків) є приміщення, які визначають їх функціональне призначення.

Допоміжні приміщення - це приміщення, які виконують функції допоміжного (другорядного) значення в громадських будинках. Найбільш характерні з них-вестибюлі, коридори, холи, гардероби, вбиральні, комори тощо.

Згідно із п. 3.1 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24 травня 2001 року, технічній інвентаризації підлягають об`єкти (згідно з розділом 2 ..."Громадські будинки та споруди. Основні положення", основні будинки, господарські будівлі....) всіх форм власності, розташовані на земельних ділянках (за окремими поштовими адресами), незалежно від того, побудовані вони за відповідно оформленими документами чи самочинно: будинки, включаючи прибудови та надбудови, громадські та виробничі будинки, господарські будівлі та споруди.

Під час інвентаризації повинні бути обстежені основні конструктивні елементи будинків: фундаменти, стіни, перегородки, підвальні, міжповерхові та горищні перекриття, підлога, вікна, двері, покрівля; внутрішнє і зовнішнє опорядження; системи опалення та вентиляції водопровідно-каналізаційне обладнання, газове і електрообладнання, ліфти, сміттєпроводи тощо.

Пунктом 3.2 даної Інструкції зазначено, що обміру підлягають будинки, квартири (кімнати, жилі блоки, секції в гуртожитках), господарські будівлі та споруди, передбачені в розділі 2 .

Будівлі тимчасового характеру (навіси, палатки, кіоски, накриття, літні душі, теплиці, покриті поліетиленовою плівкою тощо) обміряються та включаються до матеріалів інвентаризації. Це будівлі - збірно-розбірні, без фундаменту, з недовговічного матеріалу, сезонного використання (без утеплення основних огороджувальних конструкцій).

Відповідно до п. 6.3 та 7 Інструкції загальна площа громадського будинку визначається як сума площ усіх поверхів (включаючи технічні, мансардний, цокольний та підвальні). Площа антресолей, переходів до інших будинків, засклених веранд, галерей і балконів залів для глядачів та інших залів уключається до загальної площі будинку. Площу багатосвітлових приміщень слід уключати до загальної площі будинку в межах тільки одного поверху.

Площа горища (технічного горища), технічного підпілля, якщо висота від підлоги до низу конструкцій, що виступають, менше 1,9 м, а також лоджій, тамбурів, зовнішніх балконів, портиків, ґанків, зовнішніх відкритих сходів до загальної, корисної та розрахункової площі громадського будинку не включається.

Прибудови одного і того самого призначення та з одного і того самого матеріалу, що й основний будинок, уключаються до основного об`єму будинку, прибудови, які не відповідають цим вимогам, обміряються і враховуються окремо та до основного об`єму будинку не включаються.

Додатком 9 до Інструкції передбачено правила розрахунку загальної, корисної та розрахункової площі, будівельного об`єму, площі забудови та поверховості громадських будинків.

ДБН В2.2-9-2009 "Громадські будинки і споруди. Основні положення" дано визначення наступним термінам: горище - простір між конструкціями покрівлі (зовнішніх стін) та перекриттям верхнього поверху.

Поверх мансардний - поверх, у якому приміщення розташовані в об`ємі горища, при цьому площа горизонтальної частини стелі приміщень має бути не менше ніж половина площі підлоги, а висота стін до низу похилої частини стелі - не менше 1,6 м.

Загальна площа громадського будинку визначається як сума площ усіх поверхів (включаючи технічні, мансардний, цокольний та підвальні).

Площа горища (технічного горища), технічного підпілля, якщо висота від підлоги до низу конструкцій, що виступають, менше 1,9 м, а також лоджій, тамбурів, зовнішніх балконів, портиків, ґанків, зовнішніх відкритих сходів до загальної, корисної та розрахункової площі будинку не включається.

Площу приміщень будинків слід визначати за їх розмірами, виміряними між опорядженими поверхнями стін і перегородок на рівні підлоги (без врахування плінтусів). При визначенні площі мансардного приміщення враховується площа цього приміщення з висотою похилої стелі не менше 1,9 м.

Як вбачається із технічного паспорта на нежитлову будівлю-магазин по АДРЕСА_1 одна із стін мансардного приміщення у спірній будівлі має висоту 1,50 м, є нижчою за 1,60 м; частина мансардного приміщення має висоту похилої стелі меншу за 1,90 м, тому таке приміщення у громадському будинку згідно чинних будівельним норм, стандартів і правил не можна відносити і обліковувати «мансардною» та включати його площу до загальної площі основної будівлі літ.А.

З приєднаного до матеріалів справи технічного висновку приватного підприємця ОСОБА_6 про стан будівельних конструкцій та відповідність вимогам державних стандартів, будівельних норм та правил, міцності, стійкості та необхідної довговічності самовільно виконаної прибудови, та переобладнаного горища під офісне приміщення по АДРЕСА_1 вбачається, що основна частина нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 має стрічковий монолітний фундамент, цегляні стіни та залізобетонне перекриття. Стійки каркасу самовільно прибудованого приміщення торгового залу, комори та металевої драбини влаштовані на стовпчастих залізобетонних фундаментах.

З огляду на те, що самочинна прибудова до нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 виконана з дерев`яних матеріалів та примикає до основної стіни магазину, виконаного з цегли, не має спільного фундаменту з будівлею-магазину прибудова обміряється і враховується окремо та до основного об`єму нежитлової будівлі-магазину по АДРЕСА_1 не включаються.

Заочним рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 16 липня 2018 року за позовом керівника Чернівецької місцевої прокуратури в інтересах держави та територіальної громади міста Чернівці в особі Чернівецької міської ради до ОСОБА_2 з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки шляхом демонтажу самовільно встановлених споруд, відшкодування шкоди зобов`язано ОСОБА_2 звільнити земельну ділянку площею 0,0240 га, розташовану по АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу тимчасових споруд (торгівельного залу, комори) та огорожі, які влаштовані ним самочинно.

Таким чином, зазначені ОСОБА_2 підстави для визнання електронних торгів недійсними не знайшли свого підтвердження за обставин недоведеності порушення прав і законних інтересів ОСОБА_2 при проведенні електронних торгів.

Згідно із п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Ураховуючи викладене рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28 травня 2020 року підлягає скасуванню із постановленням нового рішення з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України.

Не заслуговують на увагу посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на застосування наслідків спливу позовної давності.

На підставі ч.4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

У п.11 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїнивід18грудня 2009року №14«Про судоверішення уцивільній справі» судам роз`яснено, що встановивши, що строк для звернення з позовом пропущено без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, якщо про застосування позовної давності заявлено стороною у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для цього.

Відповідно до абз.1.2 п.2.2 постанови Пленуму Вищого господарського суду Українивід 29 травня 2013 року № 10 «Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів» за змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

За обставин недоведеності порушення права ОСОБА_2 відсутні підстави для застосування позовної давності.

Не можна погодитися з доводами ОСОБА_1 щодо наявності підстав для закриття провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_2 про визнання електронних торгів по лоту № 175694 з реалізації арештованого майна нежитлової будівлі магазину, що знаходиться по АДРЕСА_1 , результат яких оформлений протоколом проведення електронних торгів Державного підприємства «Сетам» від 2 листопада 2016 року №208788, та акту головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосова М.П. 09 листопада 2016 року, недійсними.

За змістом висновку, зробленого у постанові Верховного Суду України від 21 грудня 2016 року у справі № 6-899цс16, закриття провадження у справі - це одна з форм закінчення розгляду цивільної справи без винесення рішення суду у зв`язку з виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов`язує неможливість подальшого судового розгляду справи.

Підстави для закриття провадження у справі визначені частиною першою статті 255 ЦПК України та є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягає.

На підставі пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України суд закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Тлумачення пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України свідчить, що підставою для прийняття судового рішення про закриття провадження у справі є наявність іншого рішення суду, яке набрало законної сили та яке ухвалено між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав.

Відповідно до пункту 9 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є обов`язковість судового рішення.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип остаточності рішень суду і юридичної визначеності (принцип res judicata).

Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення (Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Brumarescu v. Romania» («Брумареску проти Румунії») від 28 жовтня 1999 року (п. 61).

У будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Тотожними є позови, у яких співпадають суб`єктний склад, предмет і підстава позову.

Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України в постанові від 22 квітня 2015 року у справі № 6-79цс15.

З матеріалів справи вбачається, що суб`єктний склад сторін у обох справах відмінний, у справі, яка розглядається відповідачами визначено Державне підприємство «Сетам», ОСОБА_1 , Південно-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, Чернівецьку міську раду, приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Макеєву Н.В., третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерне товариство «Альфа-Банк», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра».

Натомість рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01 березня 2017 року ухвалено у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Державного підприємства «Сетам» з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Надра», ОСОБА_3 про визнання прилюдних торгів та акту проведення електронних торгів недійсними.

Згідно частин 1статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до абз.1, 5, 6 п.35 постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положеннястатті 88ЦПК та керуватися тим, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

На підставі ч.13 ст.141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пп.2 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання апеляційної скарги слідувало сплатити 6915 грн. 60 коп.(1921 грн.*0,4*6+50%)

Відповідно до квитанції Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» №0.0..1 від 27 червня 2020 року, за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 сплачено 6946 грн. 71 коп. судового збору.

За подання апеляційної скарги Південно-Західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції сплачено 6946 грн. 72 коп. судового збору.

З огляду на те, що позовні вимоги ОСОБА_2 залишено без задоволення, з ОСОБА_2 підлягають стягненню на користь ОСОБА_1 та Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції судовий збір за подання апеляційної скарги, в сумі по 6915 грн. 60 коп.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції задовольнити, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28 травня 2020 року скасувати.

У позові ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_1 , Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Чернівецької міської ради, приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Макеєвої Надії Василівни з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» про визнання електронних торгів, акту при проведені електронні торги, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, декларації про готовність об`єкта до експлуатації недійсними, скасування державної реєстрації права власності відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції судові витрати в сумі 6915 грн. 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 6915 грн. 60 коп.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення 10 серпня 2020 року.

Головуючий Н.Ю. Половінкіна

І.М. Литвинюк

О.О. Одинак