Справа № 361/8076/19
Провадження № 2/361/1264/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2020 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Бас Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом до відповідача в якому просив визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с.Гоголів, Броварського району, Київської області, яка проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Свій позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області 26.06.2017 року, актовий запис № 40, серії НОМЕР_1 .

Позивач зазначає, що ОСОБА_3 є його матір`ю, що підтверджується свідоцтвом про народження.

ОСОБА_3 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області 21.03.2018 року № 390.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі, на земельну ділянку площею 2,9840 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Гоголівська сільська рада Броварського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 15.11.2004 року.

За життя мати повідомила позивача, що вона склала заповітне розпорядження на користь свого сина, а його рідного брата ОСОБА_2 , про що позивач не заперечував, оскільки з братом в них гарні стосунки. Проте, в жовтні 2019 року позивачу стало відомо про існування заповіту матері ОСОБА_3 на його користь, який був виявлений серед маминих речей.

15 квітня 2011 року ОСОБА_3 склала заповіт, згідно з яким заповідала земельну ділянку та інше все своє майно ОСОБА_1 Заповіт посвідчено секретарем Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області Науменко Н.К. 15.04.2011 року, р. № 166.

Станом на день смерті ОСОБА_3 заповіт не змінено та не скасовано, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 58054756 від 25.10.2019 р., виданою нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори.

25.10.2019 року позивач звернувся до державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що належало померлій ОСОБА_3 .

Згідно листа Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області від 25.10.2019 р. № 2904/02-14 нотаріусом позивачу було повідомлено про пропуск встановлений законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що він не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача не знав про існування заповіту спадкодавця на його користь, що є поважною причиною пропуску такого строку.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58054736 від 25.10.2019 р., виданої нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори відсутні будь-які відомості про зведення спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 після її смерті.

Отже, позивач посилається на те, що із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися, спадкова справа не заводилася, відповідне повідомлення позивачу не надсилалося та не розміщувалася в пресі інформація про наявність заповіту ОСОБА_3 .

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, до суду направили заяву про можливість розгляду справи у їх відсутності, та просили позов задовольнити.

Представник відповідача Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області в судове засідання не з`явився, до суду подана заява про можливість розгляду справи у їх відсутності, а також зазначили, що позовні вимоги визнають в повному обсязі, та просять позов задовольнити.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду подав заяву про визнання позову, та просив розгляд проводити у його відсутності.

Cуд, дослідивши письмові докази у справі, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області 26.06.2017 року, актовий запис № 40, серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_3 є матір`ю позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 02 серпня 1958 року.

ОСОБА_3 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована та проживала одна за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області 21.03.2018 року № 390.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі, на земельну ділянку площею 2,9840 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Гоголівська сільська рада Броварського району Київської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 15.11.2004 року.

15 квітня 2011 року ОСОБА_3 склала заповіт, згідно з яким заповідала земельну ділянку та інше все своє майно ОСОБА_1 Заповіт посвідчено секретарем Гоголівської сільської ради Броварського району Київської області Науменко Н.К. 15.04.2011 року, р. № 166.

Станом на день смерті ОСОБА_3 заповіт не змінено та не скасовано, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 58054756 від 25.10.2019 р., виданою нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори.

25.10.2019 року позивач звернувся до державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, що належало померлій ОСОБА_3 .

Згідно листа Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області від 25.10.2019 р. № 2904/02-14 нотаріусом позивачу було повідомлено про пропуск встановлений законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58054736 від 25.10.2019 р.,та за № 59208256 від 29.01.2020 року виданої нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори відсутні будь-які відомості про зведення спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 після її смерті.

У ст. ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У ст. 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

За змістом ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

У ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496 цс 17 Верховний Суд України зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Як на поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач у позові посилається на те, що у зв`язку з відсутністю інформації про наявність складеного заповіту на його ім`я, він не подав своєчасно до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері.

Згідно із ч. 1 ст. 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Судом встановлено, що спадкова справа до майна померлої не заводилася, про наявність складеного матір`ю на ім`я позивача заповіту відомо не було, спадкоємці за законом, які б вважалися такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, відсутні, спадщину після смерті останньої ніхто не прийняв.

У ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 5 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач Гоголівська сільська рада Броварського району Київської області, на території якої знаходиться спадкове майно, проти задоволення позовних вимог не заперечує, відсутність у спадкоємця інформації про наявність заповіту, незначний термін пропуску позивачем строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, а також той факт, що спадкоємці за законом, які б прийняли спадщину, відсутні, суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та визначення йому додаткового строку - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 206, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки с.Гоголів, Броварського району, Київської області, яка проживала та була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.