Провадження № 2/344/2940/20
У Х В А Л А

11 серпня 2020 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Шамотайло О.В. , ознайомившись з матеріалами справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт-Капітал» про вилучення з Державного реєстру запис про іпотеку та запис з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт-Капітал» про вилучення з Державного реєстру запис про іпотеку та запис з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Із змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить про відстрочку сплати судового збору, оскільки є членом багатодітної сім`ї.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зіст. 10 ЦПК Україниповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.2ст.133 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.ч.1,3ст.136 Цивільного процесуального кодексу України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно дост.8 Закону України "Про судовий збір"враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є:військовослужбовці;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї;особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; абопредметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоровю.Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду і вирішуються в кожному конкретному випадку судом.

При цьому, саме особа, яка звертається до суду з клопотанням про відстрочку від сплати судового збору, повинна довести наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють сплату нею судового збору.

В той же час, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановити в сукупності інформацію щодо наявності у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого та/чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 25.07.2005).

За загальним правилом судовий збір, з одного боку, не повинен обмежувати право заявників на доступ до правосуддя та має бути «розумним», а з іншого боку - повинен слугувати і певним обмежувальним заходом, який попереджає подання необгрунтованих та безпідставних позовів і як наслідок надмірного навантаження судів.

Проте,позивачем не долучено до заяви належних документів, які дають підставу для відстрочки сплати судового збору, про які наведено вище.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт-Капітал» про вилучення з Державного реєстру запис про іпотеку та запис з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна,- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Шамотайло О.В.