03.08.2020 Справа № 363/5293/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого-судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом Управляння Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання водних біоресурсів,

встановив:

представник позивача звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 16 квітня 2018 року близько 19 год. 50 хв. відповідач на Канівському водосховищі в районі м. Вишгорода Київської області біля греблі Київської ГЕС порушив правила рибальства, а саме в нерестовий весняно-літній період в здійснював вилов риби з берега спінінгом у забороненому протягом року місці. При цьому незаконно виловив рибу: плітка 20 штук, йорж 7 штук, окунь 1 штука, загальною вагою 2 кг. на суму 1836 грн. Чим порушив п.п. 4.13.3 Правил любительського та спортивного, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В зв`язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 1 836 грн. та судові витрати.

Представник позивача в судове засідання не прибув, надіслав до суду заяву, в якій просив позов задовольнити в повному обсязі та розглянути справу за його відсутності.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи до суду не прибув.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, постановою № 2/004938 Управляння Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областівід 17 квітня 2018 року, відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 004938 складеного головним державним інспектором Стародуб А.М. встановлено, що ОСОБА_1 виловив рибу: плітка 20 штук, йорж 7 штук, окунь 1 штука, в загальній кількості 80 штук на суму 1836 грн.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 16 квітня 2018 року на Канівському водосховищі в районі м. Вишгорода Київської області біля греблі Київської ГЕС 16 квітня 2018 року близько 19 год. 50 хв. ОСОБА_1 порушив правила рибальства, а саме в нерестовий весняно-літній період в здійснював вилов риби з берега спінінгом у забороненому протягом року місці. При цьому незаконно виловив рибу: плітка 20 штук, йорж 7 штук, окунь 1 штука, загальною вагою 2 кг. на суму 1836 грн. Чим порушив п.п. 4.13.3 Правил любительського та спортивного, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно квитанції № 0.0..1 від 17 квітня 2018 року ОСОБА_1 сплатив накладений на нього штраф у розмірі 170 грн.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з ст. 34 Закону України "Про тваринний світ" користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у , зокрема, перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або

погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно п. 4.13.3 Правил любительського та спортивного рибальства забороняється лов риби, добування водних тварин протягом усього року внутрішніх водойм у Дніпровських водосховищах: Київському перед гирлом р. Тетерів на ділянці, обмеженій з

боку водосховища лінією, що йде від південної межі с. Страхолісся

водною межею Дніпровсько-Тетерівського держлісомисливського господарства до північної межі с. Сухолуччя річкою Тетерів до с. Приборськ та Канівському: на відстані 5 км вниз від греблі Київської ГЕС , в затоці "Річище" вниз, від греблі до гатки , в затоці "Галерне" на всій акваторії.

Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК України.

Оскільки постановою № 2/004938 Управляння Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областівід 17 квітня 2018 року відповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

За наслідками складеного протоколу, відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності й накладено стягнення.

Разом з тим постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Однак судом встановлено, що неправомірні дії відповідача мали місце, що вчинені ним 16 квітня 2018 року, які були неправомірними й між цими діями і шкодою завданою позивачу є безпосередній причинний зв`язок.

З вищевикладеного вбачається, що відповідач здійснював незаконний вилов риби в забороненому протягом року період, оскільки дані щодо здійснення відповідачем законного вилову риби в матеріалах справи відсутні.

Під час розгляду даної цивільної справи встановлено докази розміру завданого відповідачем збитку, сума якого складає 1 836 грн., яка підлягає стягненню з відповідача.

Також суд не може дійти висновку, що прийнята в порядку КУпАП постанова від 17 квітня 2018 року про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності є рішенням суду з приводу цивільного спору між тими самими сторонами, про той же самий предмет й тих самих підстав і тому підстав, для закриття цієї справи згідно п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК не встановлено.

Оскільки постановою Управляння Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській областівідповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення, суд доходить висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

При цьому порядок і завдання розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно КУпАП не слід ототожнювати з розглядом цивільних спорів про невизнані, оспорювані чи порушені права, свободи чи законні інтереси в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.

Разом з тим суду надано документальне підтвердження понесених позивачем судових витрат, а саме судового збору в розмірі 1 762 грн., які слід стягнути з відповідача.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 268, 268 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Вишгородської міської ради Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів майнову шкоду в розмірі 1 836 грн., а також судовий збір в розмірі 1762 грн., а всього 3 598 (три тисячі п`ятсот дев`яносто вісім) грн.

Повне судове рішення складено 12 серпня 2020 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Позивач: Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Тургеніївська, 82-А, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 .

Третя особа: Вишгородська міська рада Київської області, Вишгородського району Київської області, знаходиться за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Шевченка, 1, код ЄДРПОУ 0405466.

Суддя