ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/819/188/2020 Доповідач Полікарпова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2020 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючогоПолікарпової О.М.
суддівВоронцової Л.П.
Ігнатенко П.Я.
секретарШибінська А.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на рішення Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Ус О.В. від 14 листопада 2019 року, ухвалене у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання незаконним наказу про накладення дисциплінарного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

08 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати нечинним та скасувати наказ № 332 від 12 липня 2019 року ДП «Херсонстандартметрологія» про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани. В обґрунтування позову зазначив, що працює начальником сектору по роботі з клієнтами ДП «Херсонстандартметрологія» і жодного дисциплінарного проступку він не скоював. Підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності був висновок уповноваженого з антикорупційної діяльності від 25.06.2019 року. В наказі не викладено фактичних обставин його проступку. Жодних вимог діючого законодавства (посадової інструкції, Положення про сектор по роботі з клієнтами, Правил внутрішнього трудового розпорядку) він не порушував. Вважає наказ незаконним та безпідставним, тому просить його скасувати.

Рішенням суду першої інстанції від 14 листопада 2019 року скасовано наказ Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації метрології та сертифікації» № 332 від 12.07.2018 р. про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани до начальника сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 . Стягнуто з позивача на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.

В апеляційній скарзі ДП «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації метрології та сертифікації» просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити позивачу у задоволенні позову. Апелянт звертає увагу апеляційного суду на те, що в наказі №332 від 12.07.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності прямо зазначені порушення трудової дисципліни, які були допущені позивачем, а саме вимоги пункту 4.2 посадової інструкції начальника сектора по роботі з клієнтами; пункту 4 Положення про сектор по роботі з клієнтами, яким передбачена відповідальність за нечемне поводження із замовником і персоналом підприємства; пункту 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку (додаток 10 до Колективного договору), яким на працівників покладено обов`язок ввічливо ставитись до колег по роботі та громадян, бути уважними з клієнтами, сприяти створенню нормального психологічного мікроклімату в колективі.

В апеляційній скарзі також зазначено, що факт допущеного позивачем порушення трудової дисципліни належним чином зафіксований у висновку за матеріалами службової перевірки, яка проводилась, у тому числі й за службовою запискою позивача. Таким чином, наказ генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» від 12.07.2019 року №332 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 " є законним, виданим у відповідності до чинного законодавства, а підстави для його скасування відсутні.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Заслухавши доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення відповідає вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що 13 червня 2019 року на ім`я Генерального директора ДП «Херсонстандартметрологія» ОСОБА_2 головним інженером ОСОБА_3 було подано службову записку про некоректну поведінку начальника сектора по роботі з клієнтами ОСОБА_1 , який 13.06.2019 року, о 08:20, в кабінеті 109, в присутності 4 співробітників, висловлюючись нецензурною лайкою, звинувачував його в крадіжці скотча (витратний матеріал, який коштує 18,61 грн). З його слів, скотч залишився в автомобілі, але при огляді автомобіля через декілька днів скотча вже не було. На зауваження ОСОБА_1 не реагував, продовжуючи спілкування в ще більш збудженому стані, з погрозами на його адресу, застосовуючи нецензурну лайку. Він просив застосувати дисциплінарне стягнення стосовно начальника сектору по роботі з клієнтами ОСОБА_1 Дана службова записка підписана ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Генеральним директором ДП «Херсонстандартметрологія» ОСОБА_2 було запропоновано ОСОБА_1 , у зв`язку із зверненням головного інженера підприємства ОСОБА_3 щодо його непристойної поведінки надати пояснення у строк до 13-30 год. 13.06.2019 року.

13.06.2019 року ОСОБА_1 письмово пояснив, що йому не відомо, в чому саме полягала його непристойна поведінка, оскільки його вимога щодо повернення скотча є у компетенції головного інженера, про що він йому повідомив, можливо і емоційно, але аж ніяк не непристойно.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення.

18 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Генерального директора ДП "Херсонстандартметрологія" за роз`ясненням того, на якій підставі Уповноважений з антикорупційної діяльності проводить перевірку службових, не пов`язаних з корупційними порушеннями, діянь відносно нього, ігноруючи при цьому аналогічні службові записки, що подавав він, а також, не маючи на те повноважень, робить висновки та дає вказівки щодо притягнення працівника до відповідальності.

За матеріалами службової перевірки фактів, викладених в службовій записці ОСОБА_1 щодо крадіжки скотча зі службового автомобіля та у службовій записці головного інженера ОСОБА_3 щодо непристойної поведінки ОСОБА_1 , уповноважений з антикорупційної діяльності дійшов висновку, що ОСОБА_1 своєю поведінкою порушив вимоги п. 4.2 посадової інструкції начальника сектору по роботі з клієнтами щодо виконання правил внутрішнього трудового розпорядку ДП «Херсонстандартметрологія», п. 4 Положення про сектор по роботі з клієнтами щодо відповідальності за нечемне поводження із замовниками і персоналом підприємства та п. 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку щодо ввічливого відношення до колег на роботі та громадян. Вважав за доцільне притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни.

Наказом ДП «Херсонстандартметрологія» №332 від 12.07.2019 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог п. 4.2 посадової інструкції начальника сектору по роботі з клієнтами, п. 4 Положення про сектор по роботі з клієнтами, п. 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку (додаток 10 Колективного договору), з метою недопущення подібних випадків в подальшому, начальнику сектор по роботі з клієнтами ОСОБА_1 оголошено догану.

Судом встановлено, що відповідно до п. 4.2 посадової інструкції начальника сектору по роботі з клієнтами він несе особисту відповідальність за виконання Правил внутрішнього трудового розпорядку ДП «Херсонстандартметрологія».

Пунктом 4 Положення про сектор по роботі з клієнтами передбачено, що начальник та працівники сектору несуть відповідальність, зокрема за нечемне поводження із замовниками і персоналом підприємства.

Згідно п.3.1 розділу 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку працівники зобов`язані працювати чесно та сумлінно, дотримуватись трудового розпорядку на підприємстві, своєчасно та точно виконувати доручення керівництва, виконувати вимоги своєї посадової інструкції, підвищувати продуктивність праці; увічливо ставитися до колег по роботі та громадян, бути уважними з клієнтами, сприяти створенню нормального психологічного мікроклімату в колективі.

Пунктом 7.1 розділу 7 Правил внутрішнього трудового розпорядку передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується до працівників підприємства за порушення трудової дисципліни, Правил внутрішнього трудового розпорядку, невиконання або неналежне виконання покладених на них трудових обов`язків, перевищення повноважень.

Положеннями статті 139 КЗпП України на працівників покладається обов`язок працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Відповідно до ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок, а також ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для винесення оскаржуваного наказу став висновок за матеріалами перевірки, проведеної Уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_8 .

З посадової інструкції Уповноваженого з антикорупційної діяльності ДП «Херсонстандартметрологія», а саме з розділу 2 «Завдання та обов`язки» вбачається, що основними завданнями Уповноваженого з антикорупційної діяльності є: підготовка, організація, забезпечення та контроль за здійсненням заходів щодо запобігання корупції; надання методичної та консультаційної допомоги з питань дотримання вимог антикорупційного законодавства; участь в інформаційному та науково-методичному забезпеченні здійснення заходів щодо запобігання та виявлення корупції; проведення організаційної та роз`яснювальної роботи з питань запобігання, виявлення і протидії корупції; здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів; здійснення контролю за дотриманням антикорупційного законодавства; проведення службових розслідувань, в тому числі щодо виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного чи пов`язаного з корупцією правопорушення, виникнення корупційних ризиків або невиконання вимог антикорупційного законодавства та ін.

Відповідно до пункту 3.2 посадової інструкції Уповноваженого з антикорупційної діяльності ДП «Херсонстандартметрологія» він має право отримувати від працівників підприємства усні та письмові пояснення з питань, які виникають під час проведення службових розслідувань (перевірок), а також щодо виявлення логічних та арифметичних помилок у декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

Відповідно до п. 15.3, Антикорупційної програми ДП "Херсонстандартметрологія", що є Додатком до наказу ДП "Херсонстандартметрологія" від 17.01.2018 року №24, службова перевірка проводиться лише у випадках, коли надана або виявлено інформація стосується конкретних осіб та містить фактичні дані, які можуть бути перевірені. Службова перевірка призначається керівником і здійснюється комісією. Порядок проведення службових перевірок, які здійснюються відповідно до Антикорупційної програми, затверджується керівником.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно звернув увагу на те, що до повноважень Уповноваженого з антикорупційної діяльності не входить перевірка фактів недотримання етичних норм поведінки працівниками підприємства, яка була йому доручена керівником підприємства і за висновками якої на позивача накладено дисциплінарне стягнення.

Також у якості доказів на підтвердження неправомірності винесення догани через неврахування його попередньої роботи позивачем долучено до матеріалів справи копію подяки на його ім`я, виданої начальником Херсонського гарнізону від 16.09.2017 року, копію грамоти щодо активної участі в тренуваннях за 2018 рік, копію грамоти щодо безпечного робочого місця за 2018 рік та рекомендаційний лист від 04.03.2010 року, підписаний директором ДП "Херсонстандартметрологія", в якому ОСОБА_1 характеризується як гарний та перспективний співробітник.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено факт порушення позивачем трудової дисципліни та вчинення, тим самим, дисциплінарного проступку. Суд вважав, що оспорюваний наказ від 12.07.2019 року №332 не містить викладу фактичних обставин, в ньому не конкретизовано, якими діями ОСОБА_1 було допущено порушення трудової дисципліни, характер порушення, які шкідливі наслідки мало порушення для підприємства, а саме по собі вживання нецензурного слова, на думку суду, не є порушенням трудової дисципліни та Правил внутрішнього розпорядку.

Проаналізувавши наявні у справі докази, якими підтверджуються обставини притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, колегія суддів вважає такий висновок суду правильним.

Доводи апеляційної скарги зводяться до непогодження апелянта з оцінкою судом першої інстанції доказів та обставин по справі.

Арґументи апелянта, який оцінює посилання в наказі на пункти Положень та Правил, які, на його думку, порушив позивач, вважаючи їх повним викладенням факту порушення трудової дисципліни, колегією суддів не можуть бути прийняті до уваги, оскільки наявні у справі докази свідчать тільки про виниклий конфлікт між співробітниками при з`ясуванні робочих питань, а не про порушення позивачем трудової дисципліни.

У зв`язку з наведеним колегія суддів приходить до висновку, що підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення відсутні.

Керуючись ст. 374, 375 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Херсонський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» залишити без задоволення.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 14 листопада 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.М. Полікарпова

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Л.П. Воронцова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ П.Я. Ігнатенко

Повний текст постанови складений 03 лютого 2020 року.

Суддя О.М. Полікарпова