Справа № 161/992/20
Провадження № 2/161/1373/20
У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про зміну позовних вимог

13 серпня 2020 року Луцький міськрайонний суд Волинської області у складі: головуючого-судді Кирилюк В.Ф.

при секретарі Самолюк І.М.

з участю: представника позивача ОСОБА_1

представника третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОКРЕДИТ» про скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

22 червня 2020 року представник позивача подав на адресу суду заяву про «уточнення позовних вимог» в якій просить суд збільшити позовні вимоги додавши нову позовну вимогу, про відновлення становища, що існувало до реєстрації права власності на нежитлове приміщення за відповідачем ОСОБА_4 , шляхом поновлення запису про державну реєстрацію права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про право власності ОСОБА_3 на нежиле приміщення.

Також, 20 липня 2020 року представник позивача просив суд поновити процесуальний строк на подання цієї заяви.

Представник позивача у судовому засіданні заяву підтримав та просив суд її задовольнити.

Представник третьої особи просив суд відмовити у задоволенні заяви.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог слід відмовити, з наступних підстав.

У постанові Верховного Суду від 03 серпня 2020 року №911/2139/19 звернуто увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Також Верховний Суд вказав, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Отже, оскільки позивач у даному випадку заявляє нову вимогу немайнового характеру, це не може розцінюватися судом як збільшення позовних вимог, а трактується судом як зміна предмету позову.

При цьому, змінюючи предмет позову, шляхом доповнення його новою позовною вимогою, позивач одночасно змінює і підстави позову, оскільки первісною підставою у позові був факт визнання недійсним у судовому порядку договорів про відступлення прав вимог за кредитним та іпотечним договорами. У заяві про «уточнення позовних вимог» позивач вже наводить нову підставу для позову, а саме бажання застосувати ним, одночасно із скасуванням запису про державну реєстрацію права власності, інший спосіб захисту цивільного права, який визначений у п.4 ч.1 ст.16 ЦК України, а саме у вигляді відновлення становища, яке існувало до порушення.

Отже, позивач у заяві про «уточнення позовних вимог» змінює одночасно предмет та підстави позову, що чинним процесуальним законодавством не передбачено, а тому суд відмовляє у задоволенні цієї заяви.

Зазначене не перешкоджає позивачу звернутися до суду із позовом з новим предметом та підставами в загальному порядку.

Керуючись ст.49 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви представника позивача про зміну позовних вимог.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду Кирилюк В.Ф.