Справа № 177/544/20
Провадження № 2/177/503/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

11 серпня 2020 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Строгової Г. Г.

за участі: секретаря Короновської Д. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шевченківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про продовження строку для прийняття спадщини та визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з зазначеною позовною заявою та в обґрунтування позовних вимог вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 4,1910 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Орджонікідзенської (нині Шевченківської) сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер 010830017.

Позивач стверджує, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про наявність у власності матері земельної ділянки. Про вказаний факт він дізнався в 2019 році від Шевченківської сільської ради Криворізького району, після того як судом було відмовлено у задоволенні заяви сільської ради про визнання спадщини відумерлою, оскільки із актового запису про смерть стало відомо, що він здійснив поховання матері. Займатися оформленням спадщини після смерті матері він не мав можливості, оскільки з початку 2002 року хворіє, знаходився на стаціонарному лікуванні, отримав інвалідність другої, а згодом і першої групи.

У лютому 2020 року через представника звернувся до Софіївської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропуск терміну для подачі заяви про прийняття спадщини.

Крім того, позивач стверджує, що в нього відсутній оригінал державного акту на право приватної власності, місце його знаходження не відоме, що також перешкоджає йому оформити належним чином право на спадкове майно, яке залишилося після смерті матері.

Тому, просить суд продовжити строк для прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили та визнати за ним право власності на земельну ділянку площею 4,1910 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Орджонікідзенської (нині Шевченківської) сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер 010830017 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2 .

Позивач правом на участь в судовому засіданні не скористався, від його представника надійшла заява, в якій вона підтримала позовні вимоги та просила справу розглянути за їх відсутності

Відповідач Шевченківська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області свого представника для участь в розгляді справи не направила, відзиву на позовну заяву не надали, уповноважена особа надала заяву, в якій просила справу розглянути на підставі діючого законодавства та матеріалів справи (а.с. 69).

В зв`язку з неявкою в судове засіданні осіб, які беруть участь у справі, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджує копією свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 6).

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилась до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Згідно п.4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України - Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Таким чином, до відносин спадкування необхідно застосовувати законодавство, чинне на час відкриття спадщини, оскільки спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , до даних правовідносин належить застосовувати норми ЦК Української РСР 1963 року.

Згідно зі ст. 524 ЦК Української РСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

За життя ОСОБА_2 розпорядження з приводу вказаного спадкового майна не здійснила.

Відповідно до ст. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 є її син ОСОБА_1 - позивач по справі, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 (а.с. 7).

Як видно зі спадкової справи № 32/2020 заведеної після смерті ОСОБА_2 , до Софіївської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 звернувся син померлої ОСОБА_1 .. Інші особи з заявою про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не зверталися (а.с. 45-61).

При зверненні позивача до Софіївської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , йому постановою від 26 лютого 2020 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та тим, що у спадкоємця відсутні докази постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 61).

Згідно ст. 548 ЦК Української РСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.549 ЦК Української РСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Відповідно до ст.550 ЦК Української РСР строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

Як на поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивач посилається на те, що йому взагалі не було відомо про наявність спадкового майна у вигляді земельної ділянки після смерті матері, а також, що він з початку 2002 року хворіє на тяжку хворобу, через яку йому на даний час встановлена 1 група інвалідності, про що свідчать виписки з медичних документів (а.с. 15-19)

Отже, оскільки спадкоємець пропустив встановлений законом строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він в строк для прийняття спадщини захворів, отримав інвалідність, фактично не був обізнаний про наявність спадкового майна, суд визнає причини пропуску строку поважними та вважає необхідним продовжити позивачу строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також в судовому засіданні встановлено, що за життя ОСОБА_2 на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 4,1910 га на території Орджонікідзенської (нині Шевченківської) сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:083:0017, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДП № 045426 та витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку (а.с.31-34)

На даний час позивач стверджує, що оригінал правовстановлюючого документа на вказану земельну ділянку, що входить до обсягу спадкового майна, яке залишилося після смерті його матері ОСОБА_2 , втрачено, що перешкоджає йому належним чином реалізувати свої право на спадщину після смерті матері.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Також, відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Таким чином, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача в частині визнання за ним права власності на спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 4,1910 га на території Шевченківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:083:0017, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки він є спадкоємцем першої черги за законом, але не має можливості оформити свої спадкові права, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. 524, ст. 529, ст. 548, ст. 549, ст. 550 ЦК Української РСР, суд,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Шевченківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про продовження строку для прийняття спадщини та визнання права на земельну ділянку - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на два місяці з часу набранням рішенням суду законної сили.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на земельну ділянку площею 4,1910 га на території Шевченківської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :01:083:0017, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Суддя: