Ухвала

31 січня 2020 року

місто Київ

справа № 300/119/19

провадження № 61-2196ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Редакції Воловецької районної газети «Голос Верховини» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 23 січня 2020 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року.

Подана касаційна скарга не підлягає прийняттю Верховним Судом до розгляду, оскільки заявником всупереч вимогам пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

«Про судовий збір» від 08 липня 2011 року. З 15 грудня 2017 року набрали чинності зміни до зазначеного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Згідно із статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у цивільних справах виключно в частині вимог про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Сума судового збору за подання позовної заяви за вимоги майнового характеру, поданою фізичною особою у цій справі становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768, 40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605, 00 грн), встановленого Законом України

«Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року, тобто 1 921, 00 грн.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення свідчить, що позовна заява містить вимоги майнового характеру, про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) зробила такий висновок. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

У касаційній скарзі заявник просить звільнити її від сплати судового збору на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір», або відстрочити сплату такого на підставі частини першої статті 8 цього Закону, застосувавши пункт 3 частини першої статті 8 Закону; просить врахувати, що вона є безробітною, має чотирьохрічну дитину, перебуває на утриманні чоловіка.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до частини третьої статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Закон України «Про судовий збір» є спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає порядок і розмір справляння судового збору учасниками справи, а тому заявнику на підтвердження свого майнового стану та неможливості сплати судового збору у визначеному законом розмірі необхідно надати письмові докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або інші підстави для розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати.

Якщо заявник не підтвердить обставин, за умови яких Верховний Суд вправі ухвалити рішення про звільнення заявника від сплати судового збору або відстрочення сплати такого, заявник має сплатити судовий збір за подання касаційної скарги щодо вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Разом з цим, оскільки зі змісту поданої касаційної скарги та копій рішень суду першої та апеляційної інстанцій неможливо встановити ціну позову щодо такої позовної вимоги, заявник касаційної скарги зобов`язаний самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору і надати оригінал квитанції про його сплату.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі/ Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору в повному обсязі необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Редакції Воловецької районної газети «Голос Верховини» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк до 03 березня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний