КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 серпня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Махлай Л.Д., перевіривши матеріали апеляційних скарг ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 червня 2020 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії, бездіяльність та рішення державного виконавця Голосіївського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) Цтібор Івана Івановича, начальника Голосіївського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Юрія Олександровича,

в с т а н о в и в :

рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 25.06.2019 задоволено позов ОСОБА_1 до Російської Федерації про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України. Стягнуто з держави Російська Федерація на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування моральної шкоди 100 000 грн.

02.04.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на дії, бездіяльність та рішення державного виконавця та начальника Голосіївського РВДВС у м. Києві ЦМУ Міністерства юстиції України.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18.06.2020 у задоволені скарги відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_2 01.07.2020 подав апеляційну скаргу до Голосіївського районного суду м. Києва та 02.07.2020 до Київського апеляційного суду (скарги від 30.06.2020). У скаргах міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та одночасно посилання на те, що строк на апеляційне оскарження заявником не пропущено.

У зв`язку з продовженням процесуальних строків під час дії карантину питання про поновлення пропущенного строку не вирішувалося, оскільки апеляційні скарги подані у строк, визначений законом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09.07.2020 апеляційні скарги залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали, а саме: на виконання даної ухвали апелянту запропоновано подати апеляційну скаргу у новій редакції, зазначивши правильно правовий статус учасників справи та вказати у чому саме, на думку апелянта, полягає незаконність чи необґрунтованість ухвали суду.

15.07.2020 ОСОБА_1 подав клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги та уточнену апеляційну скаргу у новій редакції.

у/н справи № 752/11084/19 № а/п 22-ц/824/9973/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Чередніченко Н.П.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
Крім того, від суду першої інстанції 03.07.2020 надійшла ще одна апеляційна скарга ОСОБА_1 від 30.06.2020 (передана судді 13.07.2020), яка за змістом тотожна апеляційним скаргам від 30.06.2020, за якими винесено ухвалу про усунення недоліків апеляційної скарги.

У клопотанні про усунення недоліків заявник вдався до образливих висловлювань в бік судді, зазначаючи, що «… суддя МахлЮй Л.Д. має низький фаховий рівень на горе всіх судових справ за її участі…», «… суддя МахлЮй Л.Д. тримає його за ідіота…» тощо.

У апеляційній скарзі у новій редакції, поданій на виконання вимог ухвали про усунення недоліків апеляційної скарги, заявник вдався як до образливих висловлювань в бік судді першої інстанції, так і до звинувачень судді та погроз вказуючи, що «… суддя Чередніченко Н.П. спонукала державу - агресора Російська Федерація до подальших агресивних дій…», «… спонукала посадових осіб до протиправних і незаконних дій…», зазначає що «… рука так і тягнеться під стріху за кулеметом….», що «… без матюків він не може писати апеляційну скаргу, але не можна…», вказує, що суддя має абсолютно низький або зовсім ніякий професійний фаховий освітній рівень, не розуміє навіть загальних положень, навіть основних положень Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про виконавче провадження», «… тримає його за дурачка… пише відверту ахінею... втопила у абсолютному примітивному словоблудстві здоровий глузд…» тощо.

Апеляційна скарга за формою і змістом має відповідати ст. 356 ЦПК України.

У апеляційній скарзі у новій редакції заявник виправив недолік щодо правильного зазначення процесуального статусу учасників справи, проте інші недоліки не усунув та у клопотанні та скарзі вдався до образливих висловлювань в бік суддів та органів державної виконавчої служби.

Саме по собі цитування більше ніж 40 статей ЦПК України, Інструкції з організації примусового виконання рішень, інших нормативних актів, ставлення риторичних запитань до судді Чередніченко Н.П. не вказує на те, у чому заявник вбачає незаконність і (або) необґрунтованість ухвали суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки ОСОБА_1 у повній мірі не виконав вимог ухвали суду про усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до п. 3 та п. 5 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках.

Разом з тим відповідно до п. 1 ч. 2 цієї статті учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Використання учасниками судового процесу образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд, з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Керуючись ст. 44, 185, 357 ЦПК України-

У Х В А Л И В :

апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 червня 2020 року повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя