ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року м. Харків

Справа № 642/3921/16-ц

Провадження №22-ц/818/ 3657/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Маміної О.В.., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря Каплоух Н.Б.,

Учасники справи:

Позивач (відповідач за зустрічним позовом): ОСОБА_1 ,

Відповідач (позивач за зустрічним позовом): ОСОБА_2 ,

Третя особа Харківська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Харкові

апеляційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Ленінського районного суду міста Харкова від 24 березня 2020 року (суддя першої інстанції Ольховський Є.Б.),-

у цивільній справі за заявою про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Харківська міська рада та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , 3 -я особа Харківська міська рада про поділ житлового садибного будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовами про поділ житлового будинку з надвірними будівлями в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою.

У березні 2020 року учасники справи звернулися до суду із заявою про затвердження мирової угоди.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 24 березня 2020 року затверджено мирову угоду між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на таких умовах:

сторони погодили розподілити в натурі житловий будинок із надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 із припиненням спільної власності наступним чином:

ОСОБА_2 виділити у власність житловий будинок (за яким залишити адресу АДРЕСА_1 ), що складається з:

- приміщення житлової кімнати літ. 1-5 площею 7,80 кв.м., коридору літ. 1-6 площею 5,50 кв.м., житлової кімнати літ. 1-7 площею 13,40 кв.м. в будівлі літ. А-1

- приміщення коридору літ. 1-3 площею 2,50 кв.м., підсобного приміщення літ. 1-4 площею 4,30 кв.м. у прибудові літ. «а»

- приміщення І площею 6,6 кв.м. та приміщення ІІ площею 1,5 кв.м. в прибудові літ. а1;

- приміщення І льоху літ. Г площею 15,4 кв.м.

а також надвірні будівлі ганок а2, вбиральня Е; приміщення І літньої кухні літ. Б площею 14,55 кв.м.; приміщення І сараю літ. В площею 4,4 кв.м.

ОСОБА_1 виділити у власність житловий будинок (із наступним присвоєнням окремої поштової адреси), що складається з:

- житлової кімнати літ. 2-4 площею 7,3 кв.м., коридору літ. 2-5 площею 5,7 кв.м. , житлової кімнати літ. 2-6 площею 13,4 кв.м. в будівлі літ. А-1

- коридор літ. 2-3 площею 6,9 кв.м. у прибудові літ. «а»;

- коридор літ. 2-1 площею 4,8 кв.м. та санвузол літ. 2-2 площею 1,8 кв.м. в прибудові літ. а1;

- приміщення ІІ льоху літ. Г площею 15,4 кв.м.;

- тамбур літ. а4;

а також надвірні будівлі ганок літ. а5; гараж літ. Ж; зливна яма № 13; тр.колодязь № 12; навіс літ. З; - приміщення ІІ літньої кухні літ. Б площею 14,55 кв.м.; приміщення ІІ сараю літ. В площею 4,4 кв.м.

Сторони погодили визначити порядок користування земельною ділянкою, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 наступним чином:

Виділити ОСОБА_2 в користування земельну ділянку №1 площею 0,0315 га зі сторони приміщень літ.1-5, літ. 1-6, літ. 1-7, літ. 1-3, літ. 1-4 житлового будинку А-1, прибудови літ. «а», «а-1», а також зі сторони сусіднього будинку по АДРЕСА_2 , при цьому лінія - межа розподілу земельної ділянки розподіляє земельну ділянку на наступні ділянки:

По лінії забудови по АДРЕСА_1 розподілив огорожу на відрізки з розмірами 6,03 м. та 7,03 м. далі по прямій лінії до стіни житлового будинку, потім по лінії розподілу житлового будинку літ. А-1, прибудови літ. «а», прибудови літ. «а-1»

Далі по прямій лінії довжиною 4,51 м. до кута літньої кухні літ. Б (від т. 2 до т. 3 схеми),

Далі повернув ліворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 2,18 м. (від т. 3до т. 4 схеми). При цьому, точка №4 знаходиться на відстані 3,94 м. від огорожі, що розподіляє ділянки АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 .

Далі повернув праворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 4,90 м. (від т. 4 до т. 8 схеми)

Далі повернув ліворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 0,50 м. (від т. 8до т. 9 схеми).

Далі повернув праворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 0,74 м. (від т. 9 до т. 10 схеми). При цьому, точка №9 знаходиться на відстані 3,50 м. від огорожі, що розподіляє ділянки АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 .

Далі повернув праворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 1,50 м. (від т. 10 до т. 11 схеми)

Далі повернув ліворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 3,21 м. (від т. 11 до т. 5 схеми). При цьому, точка №5 знаходиться на відстані 5,20 м. від огорожі, що розподіляє ділянки АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 .

Далі повернув праворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 1,38м. (від т. 5 до т. 1 схеми)

Далі по прямій довжиною 2,25 м. до т. №7,

Далі повернув ліворуч під кутом 90 градусів далі по прямій лінії довжиною 17,97 м. до межі земельної ділянки (від т. 7 схеми), розподілив огорожу на відрізки 8,70 м. та 3,53 м. відповідно.

Виділити ОСОБА_1 в користування земельну ділянку 2 площею 0,0256 га, зі сторони приміщень літ.2-4, літ. 2-5, літ. 2-6 житлового будинку А-1 відносно наведеної вище лінії розмежування.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 за відступлення частки, що виділяється у власність ОСОБА_1 , від ідеальної долі Ѕ, грошову компенсацію в сумі 10037,50 (десять тисяч тридцять сім гривень п`ятдесят коп.).

Сторони, що уклали цю мирову угоду, підтвердили, що вищевикладені умови цілком відповідають їх волевиявленню і породжують настання бажаних наслідків, які відповідають їх дійсним інтересам.

Сторонам зрозумілі правові наслідки, передбачені ст. 255, 256 Цивільного процесуального кодексу України.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Харківська міська рада та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , 3-я особа: ХМР про поділ житлового садибного будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою - закрито.

Повернуто ОСОБА_1 із Державного бюджету України частину судового збору розмірі 290 грн., перерахованого згідно з платіжним дорученням № 25 від 25.06.2016 року.

Повернуто ОСОБА_2 із Державного бюджету України частину судового збору розмірі 352,40 грн., перерахованого згідно з платіжним дорученням № 25 від 25.06.2016 року.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що мирова угода укладена відповідно до вимог ст.207 ЦПК України, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, вчинена в інтересах обох сторін, при цьому, правові наслідки передбачені ст.255, 256 ЦПК України сторонам зрозумілі.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції Харківська міська рада звернулася з апеляційною скаргою, у якій просила скасувати ухвалу та направити справу для подальшого розгляду до Ленінського районного суду м. Харкова.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, є незаконною та необґрунтованою.

В обґрунтування посилається на те, що відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 гараж літ. «Ж» самочинно збудований, приміщення №2-4 в літ. «А-1» переплановано з кухні під житлову. Відтак, відповідно до норм чинного законодавства, самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна не підлягають поділу, оскільки не є об`єктом права власності. Крім того, інформація про наявність у позивача чи відповідача дозвільних документів на право виконання будівельних робіт з будівництва вищевказаних об`єктів та вводу їх в експлуатацію у встановленому законодавством порядку матеріали справи не містять.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_3 просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскільки вона є незаконною та необґрунтованою. Посилається на те, що протягом чотирьох років розгляду справи Харківська міська рада не виявляла інтересу до справи, не брала участі у судових засіданнях та не надавала будь-яких пояснень. Вказує на те, що в матеріалах є акт інженера-проектувальника, з якого вбачається, що вказані будівлі самочинними не являються, що підтверджується і поетажним планом будинку літ «А-1», де стоїть позначка БТІ про реєстрацію відповідних змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Визнаючи мирову угоду та закриваючи провадження в справі, суд першої інстанції виходив з того, що «мирова угода, укладена сторонами, не суперечить закону й не порушує прав й охоронюваних законом інтересів сторін й інших осіб (не сторін)».

Судова колегія погоджується з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 частини 1ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Статтею 207 ЦПК України встановлено, що мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Судом встановлено, що учасники справи звернулися до суду із заявою про затвердження мирової угоди, яка ухвалою суду першої інстанції була задоволена. Згідно даної мирової угоди сторони погодили поділ житлового будинку з надвірними будівлями в натурі та визначили порядок користування земельною ділянкою і визначили, що гараж літ. «Ж» та житлова кімната літ.2-4 виділено у власність ОСОБА_1 . Зі змісту заяви про уточнення зустрічного позову вбачається, що сторони прийняли варіант поділу майна рекомендований експертом у висновку. У висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи вказано, що самовільно споруджені в домоволодінні будови не досліджуються і при розробці варіантів поділу не враховуються (а.с.21). Вказаний висновок експерта сторонами не спростовано.

Відповідно до ч.7 ст. 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Згідно зі ст. 208 ЦПК України виконання мирової угоди здійснюється особами, які її уклали, в порядку і в строки, передбачені цією угодою. Ухвала про затвердження мирової угоди є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим Законом України "Про виконавче провадження". У разі невиконання затвердженої судом мирової угоди ухвала суду про затвердження мирової угоди може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Так, в матеріалах справи міститься акт інженера-проектувальника з якого вбачається, що згідно замовлення ОСОБА_1 щодо проведення поточної інвентаризації домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 при обстеженні встановлено, що на земельній ділянці знаходиться гараж літ. «Ж», побудований у 1985 році, який не є самочинним будівництвом. Також, під час проведення інвентаризації було встановлено, що по житловому будинку літ. «А-1», відбулося переобладнання, що згідно «Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна» не належить до самочинного будівництва.

Отже, вищевказані спірні об`єкти нерухомості не є об`єктами самочинного будівництва.

Крім того, повідомлення КП «ХМБТІ», на які посилається Харківська міська рада в апеляційній скарзі, не завірені належним чином, не місять ані дати їх складення, ані печатки відповідного підприємства.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції є законною й обґрунтованою і такою, що не підлягає скасуванню.

Керуючись, ст. ст. 294, 315, 367, 374, 375, 379, 381, 382, 383, 384, 390, 391 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Харківської міської ради - відхилити.

Ухвалу Ленінського районного суду міста Харкова від 24 березня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий С.С. Кругова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук

повний текст постанови

складено 17 серпня 2020 року