Ухвала

11 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 753/5153/18

провадження № 61-4642св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,

учасники справи:

позивач - акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року у складі судді: Шахової О. В.,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

У березні 2018 року публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк», банк) звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року позов АТ КБ «Приватбанк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором в сумі 22 559,03 грн. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Короткий зміст ухвал суду апеляційної інстанції

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 7 серпня 2018 року залишено без руху.

Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: для подання заяви про поновлення строку з зазначенням причин поважності пропуску строку та доказів на їх підтвердження; для визначення всіх учасників справи, їх процесуального становища, із зазначенням повного найменування, ім`я, їх місцезнаходження або місця проживання чи перебування; для зазначення вірної дати ухвалення судового рішення; для зазначення в чому полягає незаконність та необґрунтованість судового рішення Дарницького районного суду м. Києва від 7 серпня 2018 року; для зазначення прохання про прийняття судового рішення за наслідками розгляду апеляційної скарги; для надання до суду апеляційної інстанції додатків, які перераховані ним в апеляційній скарзі.

Роз`яснено ОСОБА_1 якщо у визначений судом десятиденний строк він усуне недоліки апеляційної скарги, однак протягом десяти днів не подасть заяву про поновлення строку, або вказані ним підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті провадження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2018 року відмовлено.

Аргументи учасників справи

У березні 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав касаційну скаргу в якій, з урахуванням уточненої касаційної скарги просив скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року та справу направити на новий апеляційний розгляд зі стадії відкриття апеляційного провадження. При цьому, посилався на порушення апеляційним судом норм процесуального права

Рух справи

Ухвалою Верховного Суду від 03 липня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі.

В ухвалі Верховного Суду від 03 липня 2020 року зазначено, що наведені у касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження, оскільки касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України (порушення норм процесуального права).

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Керуючись статтями 33, 34, 260, 400, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Справу № 753/5153/18 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков