БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/166/20
Справа № 356/243/20
Р І Ш Е Н Н Я(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.08.2020 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Голік Г.К.

з участю секретаря Бейгул Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

У С Т А Н О В И В:

29.04.2020 до Березанського міського суду Київської області звернулось ПАТ «Київобленерго» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, посилаючись при цьому на те, що взаємовідносини , які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії , визначаються правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. № 312.

Згідно з п. 1.1.1 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ ці правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Відповідно до п.6 Постанови № 312 до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ, передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. Так, 20.11.2019 р. уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» у відповідності до п. 5.1.ПРРЕЕ проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою, представники ПрАТ «Київобленарго» виявили самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі електропостачальника(ОРС), а саме: під час обстеження ВОЕ (вузла обліку електроенергії) було виявлено підключений стан приладу обліку до електричної мережі та збільшення показів електролічильника, що призвело до бездоговірного споживання електроенергії.

Дані обставини були зафіксовані Актом про порушення №К041351 від 20.11.2019року.Під час виявлення порушення ПРРЕЕ та при оформленні акту про порушення був відповідач, який є власником даного будинку .

Відповідно до п. 8.2.6. Правил, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п.8.4.7 Правил порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ затверджений постановою НКРЕКП від 18.07.2019 №1525 розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловати електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передача та розподілу у період порушення споживачем Правил; за кількістю днів , протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог Правил; величиною розрахункового добового споживання електричної енергії.

Тому позивач просить суд стягнути з відповідача вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 20480,05 грн. та понесені судові витрати.

12.06.2020 року відповідачем до канцелярії суду було подано заперечення на позовну заяву , в якому він зазначив , що в вищезазначеному будинку на протязі 15 років ніхто не проживає, лічильник знаходиться на вулиці, тому вищезазначений позов є надуманим та не відповідає фактичним обставинам.

24.02.2020року на адресу Баришівського РП ПрАТ «Київобленерго» було надійслано письмове звернення від ОСОБА_1 ,згідно якого він зазначив , що з 2004 року і по даний час електроенергія не використовувалася так як у будинку по АДРЕСА_1 фактично ніхто не проживав і не проживає ,так як повністю відсутні умови для проживання , він збирається подарувати цей будинок своєму сину ОСОБА_1 ..

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 21.05.2020 року відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

За правилами ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. .).

Представником позивача було надано клопотання про заміну неналежного відповідача, належним, оскільки в позовній заяві не вірно вказано відповідача, а саме ОСОБА_1 , а необхідно ОСОБА_1 , що підтверджується копією паспорта відповідача. Ухвалою суду від 17.06.2020 року замінено неналежного відповідача належним.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, до позовної заяви додав клопотання про розгляд справи у відсутності їх представника, в разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення судом .

Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи.12.06.2020 року через канцелярію суду надав заперечення на позовну заяву та довідку про стан здоров`я.

Заяв від відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження до суду не надходило.

За таких обставин, суд прийняв рішення про заочний розгляд за наявними матеріалами відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Як передбачено ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 76 ЦПК України визначено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1 ст. 95 ЦПК України).

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності з наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Судом встановлено, що укладення договору між позивачем та відповідачем здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічного договору приєднання, енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені договором.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», виконавець комунальної послуги має право звертатися до суду в разі порушення споживачами умов договору.

При цьому, відповідно до умов договору, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЗУ "Про ринок електричної енергії", споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

Пунктом пункту 8.2.4 Правил передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Згідно п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Пунктом 8.2.6 Правил встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

20.11.2019 року представником ПрАТ «Київобленерго» було складено акт № К041351 про порушення ОСОБА_1 правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: було виявлено самовільно підключений стан приладу обліку до еклектричної мережі та збільшення показів електролічильника ,що призвело до бездоговірного споживання електроенергії.

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 27.11.2019 № 094, результатом розгляду якого стало рішення про те , що Акт підлягає розрахунку згідно п.п.6 п.8.4.2 порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії , не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ(самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку).

На підставі зазначеного Акту про порушення №К041351 від 20 листопада 2019 року та протоколу засідання комісії по розгляду акту про порушення №094 від 27.11.2019 р., було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 20480,05 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ, зафіксованого в Акті №К041351 від 20.11.2019 р. становить 20480,05 грн.

Під час виявлення порушення ПРРЕЕ та при оформлені Акту був присутній ОСОБА_1 про що свідчить його підпис в п.11 акту, де було зазначено про час та місце проведення засідання комісії по розгляду вищезазначеного акту. Акт про порушення був складений у двох примірниках , один з яких після оформлення було вручено йому особисто , також як доказ виявленого порушення на місці було проведено фотофіксацію ,на якій зафіксовано дату, час проведення фотозйомки та вилучено зразок проводу , яким було здійснене самовільне підключення.

Враховуючи наведене суд вважає, що наданий суду акт про порушення є відповідним доказом порушення споживачем Правил та дає підстави для нарахування та стягнення збитків, заподіяних без обліковим використанням електричної енергії.

Суд, перевіривши розрахунок позивача, дійшов висновку про його відповідність вимогам, передбаченим Методикою нарахування розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення ОСОБА_1 правил користування електроенергією для населення, затвердженої постановою НКРЕКП від 18.07.2019 року № 1525.

В силу ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 77 ЗУ "Про ринок електричної енергії", передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є у тому числі крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктом 5.5.5 5.5.5. ПРРЕЕ, передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

Таким чином, суд вважає, що у судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт самовільного підключення стану приладу обліку до електричної мережі та збільшення показів електролічильника , що призвело до без договірного споживання електроенергії з боку споживача ОСОБА_1 ..

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, виходячи із принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеного ст. 13 ЦПК України, відповідно до якої суд розглядає справу лише в межах заявлених сторонами вимог і лише на підставі поданих ними доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення, оскільки позивачем надано належні та допустимі докази на предмет підтвердження порушення відповідачем правил користування електроенергією.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 2102 грн 00 коп.

Керуючись ст.ст.4, 12, 76, 81, 89, 141, 235, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.509,525,526 ЦК України, ст. ст. 26 - 27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергії для населення , суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН- відсутній, зареєстрований : АДРЕСА_1 ) паспорт серія НОМЕР_1 ,на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»( IBAN НОМЕР_2 в АТ «Державний ощадний банк України» ,МФО 322669 ) суму завданих збитків в розмірі 20480 (двадцять тисяч чотириста вісімдесят ) грн. 05 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН- відсутній, зареєстрований : АДРЕСА_1 ) паспорт серія НОМЕР_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»( IBAN НОМЕР_3 в АТ «ПУМБ» , МФО 334851, ), витрати по оплаті судового збору у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Особам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 ЦПК України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Уразі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 РозділуХІІІПерехідних Положень ЦПК Українив новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановленихст.284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Г. К. Голік