УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2020 року

м. Київ

справа № 308/10876/18

провадження № 61-324ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Журавель В. І. розглянувшикасаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Закарпатського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року про виправлення описки, постановленій у цивільній справі № 308/10876/18 за заявою ОСОБА_1 до Комунального закладу «Закарпатський академічний український музично-драматичний театр імені братів Юрія-Августина та Євгена Шерегіїв» Закарпатської обласної ради, прокуратура Закарпатської області про встановлення юридичного факту та надання згоди на його допит в Державному бюро розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року виправлено описку у мотивувальній частині Закарпатського апеляційного суду від 6 червня 2019 року у написанні імені заявника, а саме замість помилково зазначеного « ОСОБА_2 » ухвалено вважати правильним « ОСОБА_1 ».

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського апеляційного суду із заявою про виправлення описки в ухвалі від 02 вересня 2019 року у даній справі та надання згоди на його допит в Державному бюро розслідувань (далі - ДБР).

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Закарпатського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року, якою відмовлено у виправленні описки в ухвалі Закарпатського апеляційного суду від 04 листопада 2019 року, постановленій в цивільній справі № 308/10876/18 та надання згоди на його допит в ДБР відмовлено.

Апеляційний суд виходив з того, що в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції не переглядалось, судове рішення не ухвалювалось, ухвала Закарпатського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року, є чіткою за змістом, додаткове роз`яснення не потребує. Вимоги щодо надання згоди на допит ОСОБА_1 на допит в ДБР не вирішуються у порядку роз`яснення судового рішення.

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду у якійпросить скасувати ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року, обґрунтовуючи свою вимогу неправильним застосуванням судом норм матеріального та порушенням норм процесуального права.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

У відповідності до пункту 5 частини другої статті 394 ЦПК України суд в порядку, передбаченому частинами четвертою, п`ятою цієї статті, відмовляє у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга є необґрунтованою.

Пункт 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України передбачає, що у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, як і пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України, передбачають, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом.

За змістом статей 25, 388 ЦПК України Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду є судом касаційної інстанції у цивільних справах.

Нормами статті 271 ЦПК України передбачено, що за заявою учасників справи, суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи при цьому його змісту. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Роз`яснення рішення суду, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Апеляційний суд, відмовляючи у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для роз`яснення чіткої за змістом ухвали суду.

З огляду на викладене у відкритті касаційного провадження належить відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Керуючись пунктом 5 частини другої, пунктом 2 частини четвертої, частинами п`ятої та шостої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду.

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Закарпатського апеляційного суду від 02 вересня 2019 року про виправлення описки, постановленій у цивільній справі № 308/10876/18 за заявою ОСОБА_1 до Комунального закладу «Закарпатський академічний український музично-драматичний театр імені братів Юрія-Августина та Євгена Шерегіїв» Закарпатської обласної ради, прокуратура Закарпатської області про встановлення юридичного факту та надання згоди на його допит в Державному бюро розслідувань.

Копію ухвали, касаційну скаргу та додані до неї матеріали направити особі, яка подала скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Журавель