Справа № 703/2691/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 серпня 2020 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Ігнатенко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Смілянська міська поліклініка Смілянської міської ради», треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Комунальний заклад «Черкаський обласний цент МСЕ Черкаської обласної ради», Управління у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Черкаської облдержадміністрації та Смілянсько-Кам`янський об`єднаний міський військовий комісаріат, про визнання права на встановлення інвалідності за наслідками ураження його радіаційним опроміненням як учасника по ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС,

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2020 року поштовим відправлення на адресу суду надійшла вищевказана позовна заява, в якій ОСОБА_1 просить: 1) визнати його право на встановлення інвалідності за наслідками ураження його радіаційним опроміненням як учасника по ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС; 2) зобов`язати КНП «Смілянська міська поліклініка Смілянської міської ради» оформити йому медичні документи для отримання інвалідності за наслідками ураження його радіаційним опроміненням як учасника по ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС; 3) зобов`язати КНП «Смілянська міська поліклініка Смілянської міської ради» припинити дії, які порушують його право на оформлення йому інвалідності за наслідками ураження його радіаційним опроміненням як учасника по ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС; 4) зобов`язати відповідача направити медичні документи для вирішення питання про його інвалідність до КЗ «Черкаський обласний центр МСЕ Черкаської облради».

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі за вищевказаним позовом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Так, відповідно до п.7, 8, 9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, у порушення вищевказаної норми ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 не містить: відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , на вирішення суду поставлені чотири вимоги немайнового характеру.

Згідно ст.1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайного характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року встановлено в розмірі 2102 гривні.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, позивач ОСОБА_1 при зверненні до суду з даним позовом повинен був сплати судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок за кожну з чотирьох вимог, що в загальному становить 3363 гривні 20 копійок, та надати відповідні докази або документи, що підтверджують підстави його звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, в порушення чинного законодавства України, позивачем ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви доказів сплати судового збору у вищевказаному розмірі не додано.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений при зверненні до суду з даним позовом від сплати судового збору як постраждалого внаслідок ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС.

Відповідно до п.10 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Згідно п.2 Порядку видачі посвідчень особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та іншим категоріям громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2018 року №551, посвідчення є документом, що підтверджує статус осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, брали участь у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, громадян, які постраждали від радіоактивного опромінення внаслідок будь-якої аварії, порушення правил експлуатації обладнання з радіоактивною речовиною, порушення правил зберігання і захоронення радіоактивних речовин, що сталося не з вини потерпілих, дружин (чоловіків) померлих громадян з числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (потерпілих), смерть яких пов`язана з Чорнобильською катастрофою або з участю у ліквідації інших ядерних аварій, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та проведенні на них регламентних робіт, а також опікунам дітей (на час опікунства) померлих громадян, смерть яких пов`язана з Чорнобильською катастрофою, і надає право користуватися пільгами та компенсаціями, встановленими Законом України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи (далі - Закон), іншими актами законодавства.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 , зазначаючи про звільнення його від сплати судового збору при зверненні до суду з даним позовом на підставі п.10 ст.5 Закону України «Про судовий збір», зобов`язаний додати до позовної заяви копію відповідного документу, яким є посвідчення.

Однак, до позовної заяви документу, що підтверджують підстави звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відповідно до закону, не додані, що є порушенням ч.4 ст.177 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.1 та ч.2 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

До позовної заяви ОСОБА_1 додані копії письмових доказів, якими позивач обґрунтовує заявлені позовні вимоги, однак жоден з них належним чином не засвідчений.

Не засвідчені або неправильно засвідчені копії документів є належними, проте недопустимими доказами.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Також, у позовній заяві ОСОБА_1 зазначено, що додатками до неї, зокрема, є: ухвала судді Прилуцького від 09 жовтня 2019 року на 2 аркушах; постанова Верховного Суду від 14 травня 2020 року на 7 аркушах з поштовим конвертом на 1 аркуші.

Однак, вищевказані документи до позовної заяви не додані та суду не направлені, в зв`язку з чим працівниками канцелярії суду складений акт №19 від 11 серпня 2020 року.

Згідно прецедентної практики Європейського суду з прав людини, останній виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях ЄСПЛ, постановлених за результатами розгляду справ «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.95, 175, 177, 185, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Смілянська міська поліклініка Смілянської міської ради», треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Комунальний заклад «Черкаський обласний цент МСЕ Черкаської обласної ради», Управління у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Черкаської облдержадміністрації та Смілянсько-Кам`янський об`єднаний міський військовий комісаріат, про визнання права на встановлення інвалідності за наслідками ураження його радіаційним опроміненням як учасника по ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених у даній ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В. Ігнатенко