У х в а л а

10 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 520/5452/15-ц

провадження № 61-6181 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2017 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В с т а н о в и в:

16 квітня 2020 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2017 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року. Повний текст рішення складений 28 лютого 2020 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2017 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року, і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М. від 24 квітня 2020 року залишено без руху касаційну скаргу та надано строк для усунення недоліків до 05 червня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), а саме, для надання доказів доплати судового збору у розмірі 6 547,47 грн.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ) на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року, а в подальшому відповідними рішеннями КМУ запроваджено та продовжено адаптивний карантин до 31 серпня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, яка діяла з 02 квітня 2020 року по 16 липня 2020 року включно) зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями, 185, 393 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

У пункті 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року, зазначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно допункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 24 квітня 2020 року, ОСОБА_1 надіслав лише квитанцію від 12 травня 2020 року, про сплату судового збору в сумі 1 087,75 грн та клопотання про зменшення розміру судового збору.

Отже, ОСОБА_1 в установлений судом та законом строк (до 06 серпня 2020 року включно) не виконала належним чином ухвалу Верховного Суду від 24 квітня 2020 року, зважаючи на наступне.

Відповідно до клопотання ОСОБА_1 , вона просить зменшити розмір судового збору, який необхідно сплатити при поданні касаційної скарги, до суми 5 відсотків від її доходу за попередній рік у зв`язку із тим, що вона має низький розмір доходів, який за період з травня 2019 року по березень 2020 року становить 36 965,56 грн, що свідчить про важке матеріальне становище та є підставою для зменшення суми судового збору, яка підлягає оплаті, до 5 відсотків від суми її доходу за минулий рік.

Згідно з частиною третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

На підтвердження незадовільного матеріального стану, ОСОБА_1 до матеріалів касаційного провадження додано довідку від 08 травня 2020 року, видану фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 , згідно якої заявник отримала заробітку плату за період з травня 2019 року по березень 2020 року в сумі 36 965,56 грн.

Однак, даний документ не містить інформації про розміри доходів заявника за весь попередній календарний рік та відповідно належним чином не підтверджує розміри нарахованої та фактично отриманої (з вирахуванням обов`язкового утриманих сум) заробітної плати або інших доходів ОСОБА_1 за попередній рік, що відповідно унеможливлює встановлення судом обґрунтованості заявленого нею клопотання про зменшення розміру судового збору з тих підстав, що сума судового збору, яка підлягає оплаті, перевищує 5 відсотків від доходів ОСОБА_1 за весь попередній календарний рік.

Отже, слід відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору за подання даної касаційної скарги.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,2 розмірів мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2015 року становив 1 218,00 грн.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України (далі - НБУ) на день сплати.

Відповідно до касаційної скарги та змісту оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, розмір оспорюваної суми, яку присуджено до стягнення солідарно з відповідачів (зокрема, з ОСОБА_1 ) становить 23 753,18 доларів США та 5 707,51 грн.

Враховуючи наведене, ОСОБА_1 необхідно було б надати до суду докази про сплату судового збору, з урахуванням вимог Закону України «Про судовий збір» та згідно оспорюваної суми, у розмірі 7 308,00 грн.

Разом із цим, заявником додано до касаційної скарги квитанцію від 16 квітня 2020 року про сплату судового збору в сумі 760,53 грн та квитанцію від 12 травня 2020 року на підтвердження оплати судового збору в розмірі 1 087,75 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 , за подання касаційної скарги на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2017 року та постанову Одеського апеляційного суду від 20 лютого 2020 року, необхідно надати докази про доплату судового збору, в сумі 5 459,72 грн (1 218,00*3*200% - 760,53-1 087,75), або належні докази щодо підтвердження її права на пільги при оплаті судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA 0026007 .

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України установлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

На підставі наведеного, керуючись статтями 127, 185, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений ухвалою Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М. від 24 квітня 2020 року, до 11 вересня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко