Справа № 628/3467/19
Провадження № 2-с/628/9/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2020 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області в особі судді Клімової С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 20 листопада 2019 року-,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з заявою про скасування судового наказу від 20.11.2019 про стягнення з неї на користь АТ «Харківобленерго» заборгованості за спожиту електричну енергію за період з 01.11.2018 по 31.12.2018 року у сумі 299,28 грн. та судовий збір у розмірі 192,10 грн., а разом 491,38 грн..

Заява обґрунтована тим, що АТ « Харківобленерго» заявлені вимоги, які повністю заявником погашені. Заявник зазначає, що сплатила за спожиту електричну енергію та станом на день стягнення за її особовим рахунком рахувалася переплата у розмірі 61,40 грн.. У зв`язку з цим просить скасувати виданий судовий наказ.

Разом з заявою про скасування ОСОБА_1 подано заяву про поновлення строку, яка обґрунтована тим, що остання не отримувала судового наказу, а дізналася про його існування від Міжрайонного відділу державної виконавчої служби з постанови про зняття арешту з коштів від 02.07.2020 року, яка була вручена 03.07.2020 року. У зв`язку з цим просить поновити пропущений строку для скасування судового наказу.

Суд, розглянувши матеріали заяв, приходить до наступних висновків.

20 листопада 2019 року Куп`янським міськрайонним судом Харківської області видано судовий наказ за заявою АТ «Харківобленерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиті комунальні послуги з постачання та розподілу електричної енергії у розмірі 299,28 грн., яким стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість в сумі 299,28 грн. та судові витрати.

06 липня 2020 року ОСОБА_1 подано заяву про скасування судового наказу.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 07 липня 2020 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто без розгляду.

13 липня 2020 року ОСОБА_1 подано заяву про скасування судового наказу.

Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 17 липня 2020 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто без розгляду.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 126 Цивільного процесуального кодексу України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Частиною 1 ст. 127 встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19.02.2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX).

Поновлення строку на оскарження без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Як встановлено судом ОСОБА_1 двічі подавала заяву про скасування судового наказу від 20.11.2019 року, однак у зв`язку з неналежним оформлення дані заяви були повернуті без розгляду. Ухвали про повернення заяви без розгляду ОСОБА_1 не оскаржувались.

Отже, суд приходить до висновку, що заявник, будучи обізнаним про наявність судового наказу, у встановлених законом строк скористався правом на подання заяви про скасування судового наказу, однак належним чином його не реалізував, оскільки подав заяву, яка не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України.

Неотримання заявником ухвали про повернення без розгляду його заяви не може бути підставою для поновлення строку, оскільки підтверджує лише факт необізнаності про результати розгляду його заяви.

При цьому, фактично, заявник просить поновити строк для повторного звернення з заявою, оскільки раніше ним подано заяву, яка не відповідає вимогам ЦПК України та яку було повернуто без розгляду. Тобто, дійсною причиною пропуску строку є недодержання заявником вимог цивільного процесуального законодавства при першому зверненні до суду з заявою про скасування судового наказу.

Суд вважає, що подання заяв, які не відповідають вимогам процесуального закону, не може бути підставою для поновлення процесуальних строків для їх подання, оскільки у такому разі, таке поновлення призводило б до порушення принципів цивільного судочинства, зловживання процесуальними правами, затягування судового розгляду, нехтування принципом правової визначеності, тобто поваги до остаточного рішення суду.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини пропуску заявником строку на звернення до суду із заявою не є поважними.

Таким чином, з огляду на невстановлення судом поважності причин пропуску строку, у задоволенні заяви про поновлення строку необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява про скасування судового наказу подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 ЦПК України та причини пропуску строку на звернення, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

На підстави вищевикладеного та керуючись ст.ст. 126, 127, 170, 171, 258-261 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

У поновленні строку на звернення із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 20.11.2019 у справі № 628/3467/19 - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Куп`янський міськрайонний суд Харківської області протягом 15 днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі за наступною веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими, у зв`язку з карантином.

Суддя С.В. Клімова