ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/428/20
провадження № 2/753/4095/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/ЗАОЧНЕ/

"28" січня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Цимбал І.К.

при секретарі - Остапчук М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, про зняття арешту з майна, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . В подальшому з метою продажу належного на праві приватної власності йому майна та оформлення документів для здійснення реалізації майна, позивач звернувся до Шістнадцятої київської державної контори, де йому стало відомо, що на вказане нерухоме майно на підставі постанови ВДВС Дарницького РУЮ в м. Києві від 14.04.2003 року в рамках виконавчого провадження накладено арешт. Після закінчення виконавчого провадження арешт державним виконавцем скасовано не було, що на разі позбавляє власника вільно розпоряджатися належним йому майном. В зв`язку з чим позивач звернувся з даним позовом до відповідача за захистом свого порушеного права.

Позивач в судове засідання не з`явився, до початку розгляду справи надав заяву про розгляд справи в його відсутність, в якій просив позов задовольнити з підстав наведених в позовній заяві, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи судом повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не подавав, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи в його відсутність до суду не надходило, а тому, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача та ухвалити по справі заочне рішення за згодою представника позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_1 , є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі свідоцтва про право власності виданого 06.08.1998 року та зареєстрованого в реєстрі за №442-С/КІ /а.с. 9/.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, вбачається, що на квартиру АДРЕСА_1 постановою Відділу державної виконавчої служби у Дарницькому районі від 14.04.2003 АА №897098 накладено арешт /а.с. 11/.

Згідно відповіді Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 20.12.2019, вбачається, що виконавчих проваджень відносно ОСОБА_1 не має /а.с. 13/.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.08.1976 року № 6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» роз`яснено, що за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси.

Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що виконавчих проваджень про стягнення заборгованості з позивача немає, суд вважає, що арешт майна обмежує права позивача як власника на володіння, користування та розпорядження ним, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

На підставі вище наведеного та керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 258, 259, 264, 268, 265, 212 -218, 280 ЦПК України, ст. ст. 317, 319, 321, 391 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Дарницького районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з нерухомого майна задовольнити.

Скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , накладений постановою АА№897098 від 14.04.2003 року Відділом державної виконавчої служби у Дарницькому районі, реєстраційний номер обтяження, зареєстровано 07.10.2004 року за №1363105.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: