Номер справи 623/5113/19
Номер провадження 2/623/291/2020
РІШЕННЯ

іменем України

14 серпня 2020 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді Винниченка П.П.

з участю: секретаря - Телешевської В.Ю.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Ізюмі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ державної реєстрації виконавчого комітету Ізюмської міської ради, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, в якому просить встановити факт родинних відносин, а саме, що він є сином ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визнати за ним право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 64,2 кв. м., жилою площею 29,9 кв. м., з надвірними будівлями: погріб під літ. - Б, навіс під літ. - В, вбиральня під літ. - Г, навіс під літ. - Д, паркан № 1, колодязь № 2, вигрібна яма № 3, як на майно, отримане в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 06.07.2020 рокузалучено до участі у даній справі в якості третьої особи - Відділ державної реєстрації виконавчого комітету Ізюмської міської ради.

До підготовчого судового засідання позивач не з`явився, в позовній заяві просив розглянути справу без його присутності.

Відповідач у підготовче судове засідання також не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без його присутності, позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення.

Представник третьої особи у судове засідання також не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про що свідчить розписка, наявна в матеріалах справи, що відповідає вимогам ст. 130 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що позивач є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 , виданим міським відділом РАЦС м. Ізюм Харківської області 04.01.1977 р. Та свідоцтвом про укладення шлюбу (батьків) серія НОМЕР_2 , виданим Дзержинським РАЦС м. Харкова 08.08.1975 р. (а.с.9).

У свідоцтві про народження позивача зазначені прізвища на російській мові « ОСОБА_4 », проте у паспорті його прізвище переведено, як « ОСОБА_5 », а у свідоцтві про смерть матері її прізвище зазначено на українській мові, як « ОСОБА_4 ». Тобто при переведенні прізвища матері з російської на українську мову, виникла помилка в написанні прізвища та замість « ОСОБА_5 » записано « ОСОБА_4 ».

Позивач є спадкоємцем за законом після смерті матері ОСОБА_3 . Проте не має змоги отримати спадщину, яка відкрилася після її смерті.

Отже, встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_3 необхідно для одержання спадщини після її смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ізюму Ізюмського міськрайонного управління юстиції у Харківській області 06.01.2016 року. (а.с.10).

Після її смерті залишилася спадщина у вигляді житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 64,2 кв. м., житловою площею 29,9 кв. м. з надвірними будівлями. Який належав моїй матері на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори Покровською Л.І. 02.03.1999 р. за реєстровим номером 2-494.

ОСОБА_3 отримала у спадщину недобудований будинок, за життя його добудувала, проте не встигла отримати правовстановлюючий документ на добудований житловий будинок з надвірними будівлями. Тому позивач звертався до відділу реєстрації Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 03.10.2019 року.

Державний реєстратор прав на нерухоме майно прийняла рішення № 49538013 від 05.11.2019 р. про відмову у державній реєстрації права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 . (а.с.17).

На момент смерті матері позивач був зареєстрований, та мешкав разом зі своєю матір`ю ОСОБА_3 , а тому фактично прийняв спадщину, що підтверджується довідкою відділу державної реєстрації виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області № 1668 від 18.09.2019 року та копією його паспорту зі штампом моєї реєстрації.

Листом Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області № 2990/02-17 від 24.12.2019 року позивачу повідомлено, що згідно п. 4,15 гл. 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, спадкоємець повинен надати нотаріусу правовстановлюючий документ на нерухоме майно, належне померлому. Після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , видати свідоцтво про право на спадщину за законом на недобудований житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості. Відповідно до ст. 331 Цивільного кодексу України, право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, права власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Позивачу звернутися до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для визнання права власності на житловий будинок в судовому порядку.

Відповідач ОСОБА_2 , батько позивача, не заперечує проти позовних вимог, тим самим надавши до суду заяву.

Відповідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.?

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України).

Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України).

Зокрема суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту повинно бути зазначено причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт.

Відповідно до діючого законодавства заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, котрі мають право на спадщину, проте, не мають відповідних документів, котрі підтверджують кровний зв`язок із померлим, або у цих документах була допущена помилка яку не можна виправити позасудовим шляхом.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Аналогічно згідно п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення спадщини.

Відповідно до судової практики розгляду цивільних справ про спадкування, узагальненої в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна.

Таким чином суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 10-13,17, 158, 204-206, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , є сином ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 64,2 кв.м., жилою площею 29,9 кв.м., з надвірними будівлями: погріб під літ. - Б, навіс під літ. - В, вбиральня під літ. - Г, навіс під літ. - Д, паркан № 1, колодязь № 2, вигрібна яма № 3, як на майно, отримане в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Головуючий суддя П. П. Винниченко