28.07.2020 Справа № 363/3821/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого-судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

за участі позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Л.А., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та скасування виданих свідоцтв про право на спадщину,

встановив:

24 вересня 2018 року ОСОБА_5 звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на поважність причини пропущеного строку для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її сина ОСОБА_6 , а тому просила визначити для цього додатковий строк. Крім того просила скасувати видані приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А свідоцтва про право на спадщину № 1037 та 1040 від 01 серпня 2017 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 позивачка ОСОБА_5 померла. Ухвалою цього ж суду від 04 жовтня 2019 року ОСОБА_5 замінено її правонаступником ОСОБА_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в суді позов підтримала просила його задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача ОСОБА_2 , в суді позов підтримав, просив про задоволення позову з викладених у ньому підстав. Зазначив, що у ОСОБА_5 спочатку помер чоловік, а потім через два місяці помер і син ОСОБА_6 , остання тяжко переживала свої втрати, при цьому вона сама прикута до ліжка є інвалідом І-групи, яка потребує стороннього догляду й не мала змоги вчасно прийняти спадщину з поважних причин.

Представник відповідачки ОСОБА_3 , в суді проти позову заперечувала, подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що ОСОБА_5 , будучи обізнаною про смерть сина, з заявою про прийняття спадщини звернулась більше ніж через два роки. Вважає, що заяву про прийняття спадщини мала б подати особисто ОСОБА_7 , а не ОСОБА_1 . Зазначила, що вимоги даного позову нерозривно пов`язані із особою позивача, тому правонаступництво у цій справі неможливе. Крім того вимоги про скасування свідоцтва про право на спадщину є передчасними, оскільки питання про прийняття спадщини не вирішено.

Представник третьої особи подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_6 , є сином ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на належне йому спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 та автомобіль марки HYNDAI TUCSON д.н.з. НОМЕР_2 .

21 жовтня 2016 року дружина померлого ОСОБА_4 звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого чоловіка ОСОБА_6 .

У зв`язку з чим приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А. була заведена спадкова справа № 87/2016 р.

01 серпня 2017 року приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А. видано ОСОБА_4 свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 та автомобіль марки HYNDAI TUCSON д.н.з. НОМЕР_2 .

28 серпня 2018 року позивачка звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_6

28 серпня 2018 року приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А. позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_6 у зв`язку з тим, що позивачка на час відкриття спадщини з спадкоємцем не проживала та протягом строку встановленого ЦК України відповідну заяву про прийняття спадщини за законом у відповідні органи нотаріату не подала.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_6 по справі не встановлено.

Позивачка відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги і звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини 28 серпня 2018 року, після збігу шестимісячного строку з часу відкриття спадщини згідно вимог ст. ст. 1268-1270 ЦК України.

З довідки МСЕК серії АВ № 0434571 встановлено, що ОСОБА_5 з 29 жовтня 2015 року довічно є інвалідом першої групи у зв`язку з загальним захворюванням та потребує стороннього догляду.

Згідно виписки із медичної карти стаціонарного хворого 4966/2207 терапевтичне відділення від 30 листопада 2016 року ОСОБА_8 ХОЗЛ, стадія ІІ, інфекційне загострення середньої важкості, поліартрит у сполученні з подагрою, атеолскеротичний кардіосклероз. Постійна форма фібриляції передсердь, нормосистолічний варіант. Хронічна артеріальна гіпертензія ІІ (два) стадія, 2-й ступінь, ризик-4. Хронічний холецистит. Хронічний панкреатит.

Згідно довідки КНП «Центру первинної медико-санітарної допомоги № 2 Дніпровського району м. Києва» ОСОБА_5 лежить, з ліжка майже не підводиться. Більше 2-3 метрів без сторонньої допомоги не пересувається.

16 серпня 2018 року ОСОБА_5 уповноважила ОСОБА_2 оформити її права на спадщину, що залишилась після смерті її сина ОСОБА_9 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дану довіреність посвідчено державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Давидовою Т.М., у якій зазначено, що у зв`язку з похилим віком довіреність підписується за місцем перебування ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 .

28 серпня 2018 року заяву про прийняття спадщини ОСОБА_5 подала особисто нотаріусу за адресою свого місця перебування, а саме: АДРЕСА_2 .

У зв`язку з відмовою приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А., 24 вересня 2018 року ОСОБА_5 звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та скасування виданих свідоцтв про право на спадщину.

Отже встановлено, що ОСОБА_5 змогла самостійно подати заяву про прийняття спадщини тільки після надання їй юридичної допомоги ОСОБА_2 й після особистого приїзду до неї додому нотаріуса.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 21січня 2019 року.

ОСОБА_5 є матір`ю ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 24 січня 1967 року.

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 03 липня 2019 року ОСОБА_1 04 липня 1987 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_11 та змінила прізвище з ОСОБА_1 на ОСОБА_1 .

03 липня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_5 .

Ухвалою цього ж суду від 04 жовтня 2019 року ОСОБА_1 залучено до справи як правонаступника ОСОБА_5 .

Таким чином зі справи встановлено, що ОСОБА_5 своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини з поважних причин у зв`язку з важкою хворобою, яка є інвалідом 1-ї групи, самостійно не пересувалася й потребувала стороннього догляду та допомоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частини 2 статті 1220 цього Кодексу часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу ).

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви на прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Як вбачається з роз`яснень даних у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено в абзаці 6 пункту 24 зазначеної вище Постанови Пленуму, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року № 565/1145/17.

Встановлено, що ОСОБА_5 не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через важку, довготривалу хворобу та інвалідність (1 групи), що змусило її отримувати сторонню допомогу в оформленні заяви з викликом державного нотаріуса за місцем свого проживання.

Таким чином суд доходить висновку про необхідність захисту прав ОСОБА_5 й надання її спадкоємиці в порядку правонаступництва додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини, що виникло у її спадкодавця і яке та не вистигла реалізувати у зв`язку зі смертю.

Враховуючи, що ОСОБА_1 є правонаступником всіх прав ОСОБА_5 , то суд доходить висновку про необхідність визначення їй строку для подачі до органів нотаріату заяви про прийняття спадщини.

Суд вважає, що достатнім для подачі ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини є додатковий строк у один місяць.

При цьому спадкування прав на майно (рухоме й нерухоме) не є особистим немайновим правом фізичної особи в розумінні вимог Глави 20 ЦК України, а відтак спірні правовідносини допускають правонаступництво згідно Глави 84 ЦК України.

Що стосується вимоги про скасування виданих приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоєю Л.А. свідоцтв про право на спадщину № 1037 та 1040 від 01 серпня 2017 року, то суд підстав для задоволення позову в цій частині не вбачає, що буде передчасним і вимогам ст.ст. 1280, 1300, 1301 ЦПК України не відповідає.

Встановлення додаткового строку особі для прийняття спадщини не є підставою для скасування свідоцтва про право на спадщину виданого іншим спадкоємцям, оскільки підстав для цього Законом не передбачено.

Згідно ст. 1280 ЦК України якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (частини друга і третя статті 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними.

Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації.

Якщо майно, на яке претендує спадкоємець, що пропустив строк для прийняття спадщини, перейшло як відумерле до територіальної громади і збереглося, спадкоємець має право вимагати його передання в натурі. У разі його продажу спадкоємець має право на грошову компенсацію.

Отже спадщину може бути розподілено між спадкоємцями в даному випадку згідно вказаних вимог Закону.

Таким чином, заявлене позивачкою право про визначення додаткового строку підлягає визнанню, а пред`явлений позов - частковому задоволенню.

Крім того підлягає стягненню з ОСОБА_4 та ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. з кожної.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 265, 268 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити частково.

В порядку правонаступництва після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 встановити її спадкоємиці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк в один місяць, з часу набрання цим рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_6 .

В задоволені решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 (вісімдесят) коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 (вісімдесят) коп.

Повне судове рішення складено 10 серпня 2020 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області, з урахуванням п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серія НОМЕР_5 виданий Дарницьким РУ ГУ МВМС України в м. Києві 16 квітня 2005 року, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідачі: ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Третя особа: Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Лідія Андріївна, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя