Провадження № 2/761/7047/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. розглянула позовну заяву ОСОБА_1 до Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій про стягнення заробітної плати

в с т а н о в и в:

В серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача: Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій, в якому просив суд:

- стягнути з Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій на його ( ОСОБА_1 ) користь невиплачену заробітну плату за період з березня 2018 року по березень 2020 року - 27 686,56 грн.;

- стягнути з Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій на його ( ОСОБА_1 ) користь компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати - 2 217,91 грн.;

- стягнути з Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій на його ( ОСОБА_1 ) користь моральну шкоду в сумі 52 269,10 грн.

- судові витрати покласти на відповідача.

Подана позивачем заява не відповідає вимогам ст.ст.175 177 ЦПК України.

Так, подана позивачем заява не оплачена судовим збором відповідно до Закону України " Про судовий збір" від 08.07.2011 року.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Аналізуючи положення ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", можна зробити висновок, що від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позову, в якому заявлено вимоги саме щодо стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та поновлення на роботі.

Крім того, як зазначено у висновках Постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №12-301гс18, за змістом приписів ст.ст. 94, 116, 117 КЗпП України та ст.ст. 1, 2 Закону України "Про оплату праці", середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними, в передбачений законом строк, винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право, згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Як вбачається зі змісту вищезазначеної позовної заяви, позивач фактично оскаржує неправомірне відрахування сум із заробітної плати, відповідно до виконавчих проваджень.

Тобто, в даному випадку, вбачається, що позивачем заявлено вимогу, яка має майновий характер та яка підлягає оплаті судовим збором, відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 2 Закону України " Про судовий збір ", платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі ( ч. 1 ст. 4 Закону України " Про судовий збір " ).

З 01 січня 2020 року, згідно із Законом України " Про Державний бюджет України на 2020 рік " прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 102, 00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір ", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

А тому, враховуючи ціну позову, позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі 921,73 грн. (платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів: УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37995466; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026011; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Враховуючи те, що позивач не позбавлений можливості усунути викладені зауваження, суд, відповідно до ст.185 ЦПК України, вважає вірним залишити заяву без руху і надати ОСОБА_1 строк для виправлення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 348 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 до Українського гідрометеорологічного центру Державної служби України з надзвичайних ситуацій про стягнення заробітної плати - залишити без руху, надавши стороні заявника строк для усунення недоліку, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, попередивши, що в разі не усунення вказаного недоліку заява буде вважатися неподаною і повертається стороні заявника.

Суддя: