Справа № 645/403/20
Провадження № 2/645/810/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2020 року суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Мартинова О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання часток співвласників в праві спільної сумісної власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовною заявою до ОСОБА_4 про визнання части співвласників в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , а саме: визначити за співвласниками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по ј ідеальних часток за кожним у праві спільної сумісної власності на зазначену квартиру.

Суддом встановлено, що відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху як така, що подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно до п.п. 6 ч. 3ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору.

Позовна заява зазначених відомостей не містить.

Крім того, п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, згідно вимог чинного законодавства, категорія справ про визначення часток у спільній сумісній власності розглядається судом тільки у тому випадку, якщо між співвласниками є спір щодо визначення розміру частки, або вони не можуть (не бажають) з`явитися до нотаріуса для укладання договору про визначення часток.

При цьому, до матеріалів позовної заяви не додано доказів з приводу того, що позивачами було дотримано процедуру, яка б передувала зверненню до суду із вказаним позовом, а з тексту позовної заяви не вбачається, що сторони добровільно не бажають вирішити спірне питання щодо визначення часток, шляхом підписання та посвідчення договору в нотаріальному порядку, тобто позовна заява не містить обґрунтування в чому саме полягає спір та ким і коли порушено право позивачів.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір з розрахунку 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн. станом на 2020 рік.

Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік», у ч. 1 статті 7, встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць - 2102 грн.

Відповідно абз. 2 ч. 7 ст. ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї доказів, на момент подання заяви до суду, судовий збір за розгляд справи позивачем ОСОБА_1 був сплачений в розмірі 840,40 грн. При цьому суд, зазначає, що вимоги стосовно визначення часток співвласників в праві спільної сумісної власності заявлено трьома позивачами.

Таким чином, позивачам необхідно сплатити суму судового збору у відповідності до їх кількості, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, позивачам необхідно усунути вищезазначені недоліки для виконання вимог п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та сплатити судовий збір в установленому законом розмірі.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За змістом ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 та 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви, постановляє ухвалу, про залишення без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175і177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 3ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4,23,175,177,185,352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання часток співвласників в праві спільної сумісної власності - залишити без руху.

Надати позивачам строк десять днів для усунення недоліків з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачам, що у разі невиконання недоліків у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подачі в 15-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя