Справа №403/261/20 провадження № 2/403/124/20
У Х В А Л А

14 серпня 2020 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дітьми трирічного віку,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про стягнення з останнього аліментів на її утримання, як дружини, до досягнення їх спільними дітьми - синами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трирічного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 , в твердій грошовій сумі в розмірі 1000 грн. 00 коп.. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 16.09.2019 року шлюб між сторонами по справі був розірваний, а 21.02.2020 року у сторін народились спільні діти - сини ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що підтвержується свідоцтвами про їх народження. На даний час позивач не працює, оскільки доглядає малолітніх дітей, які проживають разом з нею та знаходяться на її утриманні.

Ухвалою судді від 26.06.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху як таку, що була подана до суду без дотримання положень пунктів 3, 4, 5, 6, 8 ч.3 ст.175 ЦПК України (позовна заява не містила: 1) зазначення ціни позову відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.176 ЦПК України; обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються чи оспорюються; 2) змісту позовних вимог: способу захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, з урахуванням відсутності визначеної позивачем періодичності стягнення аліментів на її утримання; 3) зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, зокрема, щодо: розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_2 , підтвердження його батьківства стосовно дітей - ОСОБА_7 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; проживання з позивачем малолітніх дітей; 4) відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; 5) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви) та вимог ч.5 ст.177 ЦПК України (до позовної заяви та її копії не були додані копії документів, як письмових доказів, засвідчених відповідно до положень ч.5 ст.95 ЦПК України).

У вказаній ухвалі судом були зазначені способи усунення недоліків заяви про видачу судового наказу.

За змістом п.3 розділу ХIІ «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби» №540-ІХ від 30.03.2020 року, чинній на дату постановлення ухвали суду від 26.06.2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, ст.185 ЦПК України, зокрема, залишення позовної заяви без руху, продовжувались на строк дії такого карантину.

З огляду на викладене, враховуючи недоліки позовної заяви суддею, у відповідності до вимог ч.2 ст.185 ЦПК України, позивачу ОСОБА_1 був наданий строк для їх усунення протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, але не більше десяти днів з дня закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», яка набрапла чинності з 01.08.2020 року, на території України з 01 серпня до 31 серпня 2020 року продовжено дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 20 травня 2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Разом з тим, Законом України №731-ІХ від 18.06.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), який набрав чинності 17.07.2020 року, визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України №540-ІХ від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Копія ухвали від 26.06.2020 року була вручена представнику заявника за довіреністю - гр-нці Кириловій С.С. в приміщенні суду 01.07.2020 року.

Вирішуючи питання про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 , суддя керується наступними правовими нормами.

Згідно положень ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені в ній вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За змістом ч.1 ст.64 ЦПК України представник здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

З урахуванням положень п.3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України №731-ІХ від 18.06.2020 року, який набрав чинності 17.07.2020 року) заявник ОСОБА_1 мала усунути недоліки поданої нею заяви про видачу судового наказу в строк до 06.08.2020 року включно (протягом двадцяти днів після 17.07.2020 року).

Разом з тим, станом на 14.08.2020 року позивачем ОСОБА_1 або її представником недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду 26.06 2020 року, усунуті не були.

Відповідного клопотання (заяви) про продовження процесуального строку для виконання вимог ухвали суду від 26.06.2020 року у разі неможливості усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, зумовленою обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, від позивача ОСОБА_1 станом на 14.08.2020 року не надходило.

Про наявність інших об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 26.06.2020 року, позивач ОСОБА_1 суд також не повідомила.

За вказаних обставин, при визначенні строку, необхідного позивачу ОСОБА_1 для усунення недоліків поданої нею позовної заяви, судом були враховані і нормативні строки пересилання рекомендованої письмової кореспонденції (без урахування вихідних днів обєктів поштового звязку), визначені Розділом ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом міністерства інфраструктури України 28.11.2013 року №958, у випадку направлення позивачем відповідних документів на виконання ухвали суду від 26.06.2020 року засобами поштового звязку.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

З урахуванням викладеного, позивач ОСОБА_1 в особі свого представника була поінформованою про обов`язок усунути недоліки позовної заяви шляхом приведення її змісту у відповідність до вимог пунктів 3, 4, 5, 6, 8 ч.3 ст.175 та ч.5 ст.177 ЦПК України, однак не подала позовну заяву, яка б відповідала цим вимогам, і таким чином, не вичерпала наявних засобів захисту свого права, а тому її право на звернення до суду за захистом не можна вважати порушеним.

Даний висновок суду відповідає правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 12 вересня 2018 року у справі №705/3875/17 та від 22 травня 2019 року у справі №705/5060/18.

За змістом ст.3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що позивачем по справі ОСОБА_1 у встановлений судом строк не були виконані вимоги ухвали щодо усунення недоліків поданої нею до суду позовної заяви про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дітьми трирічного віку, приходжу до висновку про наявність підстав для постановлення ухвали про повернення ОСОБА_1 вказаної позовної заяви, що не обмежує її права на звернення до суду за захистом у разі, коли перестануть існувати обставини, що зумовили повернення позовної заяви.

Керуючись ст.ст.10, 95, 175, 177, 185, 258, 260, 353, 354 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дітьми трирічного віку - повернути позивачу.

Розяснити позивачу ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із відповідною позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1 ..

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому даної ухвали суду.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Кропивницького апеляційного суду або через Устинівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя С.Ю.Атаманова