Справа № 399/161/18
Провадження № 2/399/376/2020
УХВАЛА

12 серпня 2020 року селище Онуфріївка

Онуфріївський районний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді Лях М.М., за участю секретаря судових засідань Гриценко Т.М., представника позивача Стеблини Л.І., представника відповідача Мунтяна В.І., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні позов Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах Державного підприємства «Онуфріївське лісове господарство» до ОСОБА_1 , треті особи Куцеволівська сільська рада Онуфріївського району Кіровоградської області та Кіровоградська обласна державна адміністрація, про стягнення заборгованості по збору за спеціальне використання лісових ресурсів, розірвання договору на право довгострокового тимчасового користування лісами, повернення земельної ділянки,

встановив:

До Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з позовом звернулася Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах Державного підприємства «Онуфріївське лісове господарство» до ОСОБА_1 , треті особи Куцеволівська сільська рада Онуфріївського району Кіровоградської області та Кіровоградська обласна державна адміністрація, про стягнення заборгованості по збору за спеціальне використання лісових ресурсів, розірвання договору на право довгострокового тимчасового користування лісами, повернення земельної ділянки.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 позов підтримала, просила його задовольнити.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача Мунтян В.І. позов не визнав, підтримав свій відзив, згідно якого просив справу залишити без розгляду, оскільки вважає, що прокурор не обґрунтував підстави звернення до суду з даним позовом в інтересах Куцеволівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області.

Представник третьої особи Куцеволівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області в підготовче судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи Кіровоградської обласної державної адміністрації в підготовче судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлений належним чином.

Стосовно клопотання представника відповідача про залишення вказаного клопотання без розгляду суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу прозалишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Частинами 3, 4 статті 56 ЦПК України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (рішення ЄСПЛ від 01 квітня 2010 року у справі «Корольов проти Росії» (no. 2), №5447/03, § 33; рішення ЄСПЛ від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії», № 42454/02, § 35).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституцій України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Тлумачення п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції України, з урахуванням практики ЄСПЛ, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.3 ч.2 ст.129 Конституцій України).

У п. 3 ч.1 ст 131-1 Конституції України міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є Закон України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VІІ «Про прокуратуру».

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тлумачення ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Перший"виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. "Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. "Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. "Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

До таких висновків прийшов Верховний Суд в постанові від 12 вересня 2018 року у справі №697/2768/16-ц.

На підтвердження обґрунтування наявності підстав представництва, керівник Олександрійської місцевої прокуратури в позовній заяві зазначив про те, що ДП "Онуфріївське лісове господарство", як сторона договору не вжило належних заходів щодо забезпечення державою контролю за виконанням тимчасовим лісокористувачем ОСОБА_1 вимог лісового законодавства при використанні лісової ділянки та умов договору, зокрема не вжито цивільно-правових заходів на розірвання договору з тимчасовим лісокористувачем. Зазначена бездіяльність впливає на порушення прав територіальної громади Куцеволівської сільської ради Онуфріївського району Кіровоградської області, що виражені у недоотриманні коштів за тимчасове довгострокове користування лісовою ділянкою, що являється складовою бюджету сільської ради та мають використовуватися на соціально-економічний розвиток громади.

Листом від 20.02.2018 року прокурором проінформовано ДП "Онуфріївський лісгосп" про звернення Олександрійської місцевої прокуратури з позовом в інтересах держави до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по збору за спеціальне використання лісових ресурсів, розірвання договору на право довгострокового тимчасового користування лісами, повернення земельної ділянки. Вказане повідомлення ДП "Онуфріївський лісгосп" не оскаржувалося, будь-які заперечення не надходили.

Таким чином уповноваженим суб`єктом на виконання функцій держави щодо захисту її інтересів державним підприємством "Онуфріївський лісгосп" не вжито та не планується вжиття заходів, спрямованих на розірвання договору оренди, повернення земельної ділянки. Тобто, ДП "Онуфріївський лісгосп" не здійснюється захист держави у спірних правовідносинах. Причини, які б перешкоджали захисту інтересів держави належним суб`єктом відсутні.

Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відношенні законності при вирішення питання щодо повернення земельної ділянки особою, яка набула її з порушенням, та його метою є захист інтересів держави.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про достатність визначених положеннями ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ч.ч. 3,4 ст. 56 ЦПК України підстав, які в даному випадку доводять право прокурора на звернення з даним позовом до суду.

Відтак, суд, не вбачає підстав для залишення позову без розгляду.

Під час проведення підготовчого засідання судом здійснені всі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Необхідність вчинення інших дій, пов`язаних з підготовкою до судового засідання, не встановлено.

Таким чином, суд вважає, що є всі підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.196-198, 200,260,261 ЦПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Підготовче провадження у справі за позовом Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах Державного підприємства «Онуфріївське лісове господарство» до ОСОБА_1 , треті особи Куцеволівська сільська рада Онуфріївського району Кіровоградської області та Кіровоградська обласна державна адміністрація, про стягнення заборгованості по збору за спеціальне використання лісових ресурсів, розірвання договору на право довгострокового тимчасового користування лісами, повернення земельної ділянки закрити.

Справу за позовом Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах Державного підприємства «Онуфріївське лісове господарство» до ОСОБА_1 , треті особи Куцеволівська сільська рада Онуфріївського району Кіровоградської області та Кіровоградська обласна державна адміністрація, про стягнення заборгованості по збору за спеціальне використання лісових ресурсів, розірвання договору на право довгострокового тимчасового користування лісами, повернення земельної ділянки призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Онуфріївка Кіровоградської області / 28100, сел. Онуфріївка, вул. Назаренка, 23 Кіровоградської області о 10 годині 00 хвилин 31 серпня 2020 року.

В судове засідання викликати сторони та третіх осіб.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб адресою сторінки на офіційному веб порталі судової влади України https://court.gov.ua/sud1119.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 14 серпня 2020 року.

Суддя М.М. Лях