УХВАЛА

про залишення заяви без руху

17 серпня 2020 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , в інтересах заявника на підставі ордеру діє адвокат Ільченко Д.О. (РНОКПП НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа: Суворовський районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 28), -

ВСТАНОВИВ:

14.08.2020 року представник заявника через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду з вказаною заявою, у якій просив встановити факт неправильності запису в акті цивільного стану - актовому записі про народження ОСОБА_2 №421 від 26 жовтня 2006 року, складеним Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у м. Херсоні щодо зазначення прізвища батька « ОСОБА_5 » замість правильного « ОСОБА_5 »; внести зміни в актовий запис цивільного стану - актовий запис про народження ОСОБА_2 №421 від 26 жовтня 2006 року складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у м. Херсоні виправивши прізвище батька з " ОСОБА_5 " на " ОСОБА_5 ".

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.08.2020 року Головуючим суддею у справі визначено Булах Є.М.

Згідно Журналу реєстрації передачі вхідної кореспонденції вказану заяву передано судді Булах Є.М. 17.08.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України. Загальні правила цієї статті застосовуються і до заяв, поданих в порядку окремого провадження, зокрема, заяв про усиновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177, 318 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 318 ЦПК України, у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 07.07.1995 № 12 «Про практику розгляду судами справ про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану», відповідно до ст. 161 КпШС суд розглядає в порядку окремого провадження за правилами глави 36 ЦПК справи про встановлення неправильності записів при реєстрації в державних органах актів народження, смерті, одруження, розірвання шлюбу, встановлення батьківства, зміни прізвища, імені та по батькові громадянина в тому разі, коли органами реєстрації актів громадянського стану відмовлено заявникові у внесенні змін до записів у актах громадянського стану або коли з цього приводу є спір між заінтересованими особами (між заявником і особами, інтереси яких може зачепити зміна запису, оскільки у них, у зв`язку з цим, виникнуть певні обов`язки).

У відповідності до абзацу 2 п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 07.07.1995 року № 12, згідно з Законом «Про органи реєстрації актів громадянського стану» і Правилами, які встановлюють порядок реєстрації актів громадянського стану і затверджуються Міністерством юстиції України, суд розглядає заяви про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану як у випадках невиправлення органами реєстрації актів громадянського стану помилок, допущених при складанні актового запису, так і при відмові зазначених органів внести в ці записи передбачені законодавством зміни (прізвища, імені, по батькові тощо) і доповнення (наприклад, про національність і громадянство батьків).

У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.

Отже, встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, не зазначених у частині першій статті 315 ЦПК України, в судовому порядку можливо лише тоді, коли діючим законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Пункт 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 07.07.1995 року № 12 передбачає, що згідно з вимогами статей 137, 268 ЦПК України подана до суду заява про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану чи про анулювання такого акту повинна містити в собі відомості про те, в якому акті громадянського стану є неправильності в записі і в чому саме вони полягають, який запис в акті громадянського стану і у зв`язку з чим підлягає анулюванню, коли і яким органом реєстрації актів громадянського стану відмовлено у виправленні запису, внесенні до нього змін чи доповнень або в анулюванні поновленого чи повторно складеного актового запису. До заяви мають бути додані: копія відповідного свідоцтва, висновок органу реєстрації актів громадянського стану про відмову у виправленні, зміні чи доповненні запису або в анулюванні поновленого чи повторно складеного запису акта громадянського стану, інші документи, що стосуються даної справи. Якщо заяву подано без додержання цих вимог, суддя згідно зі ст.139 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків.

Зі змісту листа Суворовського районного у місті Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) від 01.04.2020 року вих.. №125/173-78 вбачається, що ОСОБА_5 необхідно звернутися до відділу за місцем проживання та подати заяву про внесення змін до актових записів про шлюб та народження доньки.

Велика Палата ВС у постанові від 10.04.2019 у справі № 320/948/18 звертала увагу на те, що при вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження у ній.

Велика Палата Верховного Суду зазначала, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов:

- факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення;

- встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах;

- заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо);

- чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

В порушення ст. 318 ЦПК України, до заяви не додано доказів, що підтверджують неможливість ОСОБА_5 особисто усунути виявлені в актових записах помилки в позасудовому порядку.

У розумінні ст. 315 ЦПК України факти, що мають юридичне значення породжують виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян. Тому незрозумілим є який факт, що має юридичне значення слід встановити за вимогою про встановлення факту неправильності запису в акті цивільного стану.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст.42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Відповідно до ч. 4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

З огляду на те, що юридичний факт, який просить встановити заявниця зачіпає права та інтереси ОСОБА_5 , їй слід визначитися із колом належних заінтересованих осіб по справі.

Заявнику необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки заяви з копіями для усіх належних заінтересованих осіб.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 175,177,185, 318 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , в інтересах заявника на підставі ордеру діє адвокат Ільченко Д.О. (РНОКПП НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа: Суворовський районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул.Михайлівська, 28) - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявнику (представнику заявника).

Надати заявнику (представнику заявника) строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах