03.02.2020 Справа № 363/2761/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2020 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

при секретарі - Палій Л.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа - Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Вишгородської міської ради, третя особа - Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування поданої заяви вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний брат ОСОБА_2 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з 19/40 частин зазначеної квартири. Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті брата, у зв`язку із чим в кінці 2018 року звернувся до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус ознайомившись з поданими позивачем документами повідомила, що оскільки спадкоємець зареєстрований із спадкодавцем за однією адресою, поспішати подавати заяву не потрібно. Однак через декілька тижнів звернувшись до нотаріуса із відповідною заявою, отримав постанову нотаріуса від 06.02.2019 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку та відсутністю документів, які б підтверджували факт постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вказав, що у їхніх з братом документах існують розбіжності в написанні адрес, а саме: у витягах про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за 2006 рік та 2010 рік, а також в свідоцтві про право на спадщину на ім`я позивача, адреса спірної квартири, в якій вони з братом проживали зазначена АДРЕСА_1 , а після розподілу особистих рахунків на обслуговування квартири, в якій вони з братом проживали і встановили порядок, в їхніх паспортах записали адресу записали АДРЕСА_9, а в довідці про реєстрацію за № 541 від 07.02.2019 року адресу вказали АДРЕСА_1. На підставі викладеного позивач звернувся до суду та просив встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 разом із спадкодавцем ОСОБА_2 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: квартира АДРЕСА_1 ; визнати за ним у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 19/40 частин квартири АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивач не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі доказів. Крім того, представник третьої особи повідомила, що спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 гр. ОСОБА_2 Вишгородською районною державною нотаріальною конторою не заводилась.

Вивчивши письмові докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 9).

Як вбачається зі свідоцтв про народження ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є рідними братами (а.с. 9-10).

12.01.2018 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , склав заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 20).

Позивач подав заяву до державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_2 та видачу свідоцтва про спадщину, на що йому було відмовлено у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну для звернення з заявою про прийняття спадщини та роз`яснено право звернутися до суду із заявою для встановлення факту, що він проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені інші факти, від яких залежить виникнення,зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

З роз`яснень викладених у п.п. 2, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах спадкування» №7 від 30.05.2008 року, вбачається, що виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з цим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд з заявою про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до п.п. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем під час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Оскільки позивач не може надати документи, які підтверджують його фактичне проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до п. 211 «Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженої наказом Міністра Юстиції України №20/5 від 03 березня 2004 року - доказом постійного проживання разом зі спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом зі спадкодавцем; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту своєчасного прийняття спадщини; реєстраційний запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, та інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Позивач вказав, що у їхніх з братом документах існують розбіжності в написанні адрес, а саме: у витягах про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за 2006 рік та 2010 рік, а також в свідоцтві про право на спадщину на ім`я позивача, адреса спірної квартири, в якій вони з братом проживали зазначена АДРЕСА_1 , а після розподілу особистих рахунків на обслуговування квартири, в якій вони з братом проживали і встановили порядок, в їхніх паспортах записали адресу АДРЕСА_9 , а в довідці про реєстрацію за № 541 від 07.02.2019 року адресу вказали АДРЕСА_1 .

Встановлено, що згідно копії паспорта позивача, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_9 , у витягах про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за 2006 рік та 2010 рік, а також в свідоцтві про право на спадщину на ім`я позивача, адреса спірної квартири зазначена АДРЕСА_1 , а в довідці про реєстрацію за № 541 від 07.02.2019 року адресу вказали АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві часткової власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою нотаріуса від 06.02.2019 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку та відсутністю документів, які б підтверджували факт постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

З письмових пояснень свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , вбачається, що позивач постійно проживав разом з спадкодавцем за адресою: АДРЕСА_1 .

Аналізуючи викладене, судом встановлено, розбіжності у документах у нумерації квартири, яка належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві часткової власності, що перешкоджає позивачу у позасудовому порядку оформити свої спадкові права.

З урахуванням наданих суду письмових доказів, суд вважає доведеним той факт, що позивач, як спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини в одній квартирі та протягом шести місяців із часу відкриття спадщини не заявив про свою відмову від спадщини, то він вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим, оскільки підтверджується доданими до справи документами, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 1216-1218, 1220-1221, 1268, 1270 Цивільного кодексу України,ст.ст. 12, 13, 315, 258-260, 319,354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Вишгородської міської ради, третя особа - Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 19/40 частин квартири АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Вишгородським РВ ГУ МВС України в Київській області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_9 ).

Відповідач: Вишгородська міська рада (Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, 1).

Третя особа: Вишгородська районна державна нотаріальна контора Київської області (Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 13).

СУДДЯ - І.Ю.КОТЛЯРОВА