05 серпня 2020 року місто Київ
Єдиний унікальний номер справи 754/6656/19
У Х В А Л А

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Вербової І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року, постановлену під головуванням судді Панченко О. М., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Головне управління юстиції міста Києва, про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в :

У травні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Головне управління юстиції міста Києва, про визнання недійсним заповіту ОСОБА_6 від 28 грудня 2016 року та стягнення судового збору.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 20 травня 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Головне управління юстиції Міста Києва про визнання заповіту недійсним передано для розгляду за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Іванківського районного суду Київської області.

Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 задоволено, скасовано ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 20 травня 2019 року та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25 жовтня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Головне управління юстиції Міста Києва про визнання заповіту недійсним, залишено без руху, встановивши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року позовну заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вищевказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 25 липня 2020 року надіслав апеляційну скаргу, у якій порушив питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, з посиланням на те, що ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року позивач не отримував, з оскаржуваною ухвалою ознайомився представник позивача на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень 24 липня 2020 року.

Так, п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України регламентує, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

ЄСПЛ роз`яснив, що положення ст. 6 Конвенції, включаючи право на доступ до суду, поширюються також на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення, якщо таке право передбачено національним законодавством. Відповідно, поновлення пропущеного строку на апеляційне чи касаційне оскарження судового рішення є механізмом забезпечення певної гнучкості та пропорційності при вирішенні питання про допуск скаржника до апеляційного чи касаційного судів.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що поновлення строку на оскарження судового рішення може бути обґрунтованим та вважається співвідносним та виправданим стосовно неповного забезпечення принципу правової визначеності, зазвичай, якщо: 1) недотримання строків було зумовлене діями (бездіяльністю) суду попередньої інстанції, зокрема, особі не надіслано протягом строку на оскарження судового рішення копію повного тексту рішення суду попередньої інстанції (справа «Мушта проти України»); 2) пропуск строку на оскарження обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру (справи «Рябих проти Росії», «Устименко проти України»); 3) відновлення строку необхідне для виправлення фундаментальних недоліків або помилок правосуддя (виправлення серйозних судових помилок) (справи «Безруков проти Росії», «Брумареску проти Румунії»).

При цьому у кожному випадку прийняття національними судами рішення про поновлення строків на звернення до суду або на оскарження судового рішення, ЄСПЛ наголошує на необхідності перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні у підставах для поновлення строків (справ «Пономарьов проти України»), а також, чи є обмеження права особи на доступ до суду пропорційним (справа «Мельник проти України»).

Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку, що підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, на які посилається скаржник, не можна вважати поважними, оскільки, в матеріалах справи міститься розписка про отримання ОСОБА_2 копії ухвали суду від 30 січня 2020 року та примірника позовної заяви з додатками (а.с. 102).

Так, подача ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 апеляційної скарги 25 липня 2020 року та обґрунтування скаржника не свідчить про те, що недотримання строків зумовлене діями (бездіяльністю) суду або наявністю непереборної сили суттєвого та переконливого характеру.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржнику строку для можливості вказати інші підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Крім того, виходячи зі ставок судового збору, визначених Законом України «Про судовий збір», скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Зазначена сума судового збору повинна бути сплачена на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (рахунок отримувача) - UA0026010, отримувач коштів - УК у Солом. р-ні/Солом`ян. р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код Банку отримувача (МФО) - 899998. Суду необхідно надати оригінал платіжного документа про сплату судового збору, для приєднання до матеріалів справи.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу. Частинами 1,2 статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених устаттях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для виконання вимог даної ухвали (скаржнику необхідно зазначити інші підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, крім того, останньому необхідно сплатити судовий збір у вказаному розмірі та надати оригінал платіжного документу для приєднання до матеріалів справи).

Керуючись статтями 185, 356-357 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 30 січня 2020 року, - залишити без руху.

Надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог ухвали щодо зазначення інших підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, скаржнику може бути відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі не сплати судового збору, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, що її подала

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: І.М. Вербова