КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/364/20
Провадження №2/319/225/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

04 серпня 2020 року смт. Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Ходька В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Більмак, цивільну справу за позовом акціонерного товариства "Універсал Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за відсутності учасників справи, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа на стадії розгляду справи по суті, учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав, від відповідача відзиву на позов, заяв про відкладення розгляду справи чи розгляду справи за його відсутності не надходило.

Відповідно до ст.ст.2, 12 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відкриваючи провадження у справі, суд зважаючи на свій обов`язок, відповідно до п.4, п.5 ч.5 ст. 12 ЦПК України, сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігати зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживати заходів для виконання ними їхніх обов`язків, врахувавши, що позов не містить обґрунтування вимоги про стягнення заборгованості за нарахованою пенею та комісією, а до позову позивачем додано копії документів, які є нечіткими (анкета-заява), а також для з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх належними доказами, ухвалою від 20.05.2020 зобов`язав позивача завчасно до наступного судового засідання надати оригінали документів, що були додані до позову, а також обґрунтований розрахунок стягуваної заборгованості за нарахованою пенею та комісією із зазначенням доказів, що підтверджують її розмір; учасники справи були викликані в судове засідання, тобто явка представника позивача визнана обов`язковою.

Судовими повістками про виклик, представник позивача був належним чином повідомлений про судові засідання призначені на 17.06.2020, 09.07.2020, 04.08.2020, проте в жодне судове засідання він не з`явився, неодноразово направляв клопотання від 12.06.2020, 03.07.2020 та 30.07.2020 про розгляд справи за його відсутності, у вказаних клопотаннях будь-яких поважних причин, що вказують на неможливість з`явитися в судові засідання не наведено. В зв`язку з неявкою представника позивача в судові засідання призначені на 17.06.2020 і 09.07.2020 та не подання ним витребуваних доказів, ухвалою суду від 09.07.2020 розгляд цієї справи відкладено на 04.08.2020, повторно зобов`язано позивача виконати вимоги ухвали суду від 20.05.2020 щодо надання оригіналів документів та інших відомостей та визнано його особисту явку обов`язковою. При цьому представник позивача вимоги ухвал від 20.05.2020 та від 09.07.2020 щодо надання до суду оригіналів документів, що були додані до позову, а також обґрунтованого розрахунку стягуваної заборгованості за нарахованою пенею та комісією із зазначенням доказів, що підтверджують її розмір не виконав, причини неможливості подання витребуваних доказів не повідомив.

Статтею 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В ст.ст.77, 81, 84 ЦПК України вказується, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду.

У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Системний аналіз вищевказаних норм свідчить про неприпустимість зловживання процесуальними правами та необхідність належного виконання процесуальних обов`язків; учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства і сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом.

Відповідно до ст. 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу, які передбачають, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах, при здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до вимог ч.5 ст.223, п.п.3, 9 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач без поважних причин повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору; позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору.

Таким чином, подання представником позивача клопотання про розгляд справи без його участі, яке не містить жодної поважної причини його неявки, чи неможливість його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а також неподання витребуваних судом доказів і не повідомлення причин їх ненадання, суд розцінює як зловживання процесуальними правами і оскільки нез`явлення представника позивача та ненадання ним особистих пояснень щодо обставин справи, витребуваних документів і розрахунків, за наведених вище обставин перешкоджає вирішенню спору, суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду. При цьому, позивачу слід роз`яснити, що він має право звернутися до суду повторно, після усунення умов, які були підставою для залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 223, 257, 259-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов акціонерного товариства "Універсал Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, та може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через суд першої інстанції Куйбишевський районний суд Запорізької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя: В. М. Ходько