УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Прохоренко В.В.,

секретар Кравченко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження заяву ОСОБА_1 від імені якої діє ОСОБА_2 по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольги Олександрівни, треті особи - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Об`єднання співвласників багато квартирного будинку «Гірського 18» про скасування рішення державного реєстратора,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа з вказаним позовом відповідно до якої позивач просив суд скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , індексний номер 35817007 від 22.06.2017 року прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нікодон О.О., скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності «Реконструкція багатоквартирного житлового будинку з надбудовою другого та третього поверхів по АДРЕСА_2 » за № ХС 8.

18.04.2018 року постановою Апеляційного суду Херсонської області у згаданій вище справі застосовано заходи забезпечення позову та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , та заборону органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстратором прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статуних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 .

До суду від представника відповідача ОСОБА_2 , надійшла заява про зустрічне забезпечення позову, в якій просить застосувати заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення ОСОБА_3 на депозитний рахунок суду 30 000,00 гривень. Надати ОСОБА_3 строк п`ять календарних днів з дня винесення ухвали про зустрічне забезпечення на винесення грошових коштів на депозитний рахунок суду та зобов`язати її надати документи на підтвердження надання зустрічного забезпечення. У разі не надання ОСОБА_3 доказів зустрічного забезпечення у визначений судом строк - скасувати ухвалу про забезпечення позову від 18.04.2018 року та скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 та заборону вчиняти будь- які реєстраційні дії. В обґрунтування зазначила, що у зв`язку із вжитими судом заходами забезпечення позову, 18.04.2018 року відповідно до постанови Апеляційного суду Херсонської області накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , та заборонено будь-які реєстраційні дії стосовно цього майна. Накладання арешту на належну ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , спричинило ОСОБА_1 збитки у сумі 30 000 грн. Так, між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 укладено попередній договір купівлі-продажу від 03.04.2018 року, за умовами якого ОСОБА_1 зобов`язалася здійснити відчуження належної їй квартири АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_6 у строки до 01.06.2018 року. У разі не укладення нотаріально посвідченого договору купівлі- продажу у строки до 01.06.2018 року із вини продавця, вона буде вимушена повернути отримані грошові кошти та штраф у розмірі 30 000 грн. У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не мала змоги у встановлені строки укласти із покупцем договір купівлі-продажу через наявність арешту, накладеного ухвалою від 18.04.2018 року, була вимушена повернути отримані нею 300 000 грн. та штраф у сумі 30 000 грн. Таким чином їй були спричинені збитки у сумі 30 000 грн.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Відповідно ч.2 ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно ч.5 ст.154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно ч.8 ст.154 ЦПК України строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Відповідно ч.9 ст.154 ЦПК України особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Відповідно ч.10 ст.154 ЦПК України якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Статтею 129 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень ст.2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення. При цьому, відповідно до ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, тільки у випадку забезпечення позову, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При розгляді клопотання про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п.43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З матеріалів справи вбачається, що 03.04.2018року між ОСОБА_1 , та ОСОБА_6 , укладено попередній договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , за умовами якого ОСОБА_1 , зобов`язалася здійснити відчуження належної їй квартири АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_6 у строки до 01.06.2018 року. У разі не укладення нотаріально посвідченого договору купівлі- продажу у строки до 01.06.2018 року із вини продавця, вона буде вимушена повернути отримані грошові кошти та штраф у розмірі 30 000 грн. У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не мала змоги у встановлені строки укласти із покупцем договір купівлі-продажу через наявність арешту, накладеного ухвалою від 18.04.2018 року, була вимушена повернути отримані нею 300 000 грн. та штраф у сумі 30 000 грн. Таким чином їй були спричинені збитки у сумі 30 000 грн.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна вбачається, що ОСОБА_3 на праві власності належить: квартира АДРЕСА_3 , на яку згідно постанови Суворовського РВ ДВС м. Херсона ГТУЮ у Херсонській області від 31.10.2017 року накладено арешт, квартира АДРЕСА_4 , на яку згідно постанови ВДВС Суворовського РУЮ у м. Херсоні від 03.12.2014 року накладено арешт.

Дослідивши матеріали заяви, враховуючи співмірність заходів зустрічного забезпечення із заявленими позовними вимогами, наявність збитків понесених відповідачем, суд приходить до висновку про обґрунтованість наведених у ній доводів, оскільки вбачаються достатні підстави вважати, що невжиття заходів зустрічного забезпечення може завдати суттєві збитки відповідачу, а відтак заява представника відповідача про зустрічне забезпечення підлягає задоволенню у повному обсязі, тому в даному випадку при зустрічному забезпеченні слід зобов`язати позивача забезпечити відшкодування можливих та вже понесених збитків відповідача відповідно до вимог ч. 4 ст. 154 ЦПК України у розмірі 30 000 гривень, які слід перерахувати на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Херсонській області протягом десяти днів з дня отримання ухвали про зустрічне забезпечення.

Враховуючи те, що зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову, а в даному випадку ухвалою Апеляційного суду Херсонської області від 18.04.2018 вжито заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 та державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстратором прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статуних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо нерухомого майна, до набрання рішенням чинності, ухвала є чинною, суд вважає, що заява про зустрічне забезпечення підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.149-150,153,154,157 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Зобов`язати позивача ОСОБА_3 , внести протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали, на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Херсонській області (розрахунковий рахунок: 1110, Код ЕДРПОУ 26283946, МФО 820172 в Державній казначейській службі України, м. Києві, отримувач: ТУ ДСА України в Херсонській області) грошові кошти в сумі 30 000,00 гривень в якості забезпечення відшкодування збитків відповідача відповідно до вимог ч. 4 ст. 154 ЦПК України.

Роз`яснити, що у разі ненадання ОСОБА_3 , у встановлений судом строк доказів виконання зустрічного зобов`язання ухвали про забезпечення позову та зустрічне забезпечення будуть скасовані.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Оскарження ухвали в апеляційному порядку не зупиняє її виконання.

Суддя: В.В. Прохоренко