Справа № 953/8319/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2020 року Київський районний суд м.Харкова

у складі: головуючого - судді Колесник С.А..

за участю секретаря судових засідань - Болибок С.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «ПІВДЕНДІПРОШАХТ» про виплату заборгованості із заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

27.05.2020 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ДП «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «ПІВДЕН ДІПРОШАХТ», у якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 142 429,00 грн.

29.05.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова позовна заява залишена без руху та позивачу надано термін для усунення недоліків.

26.06.2020 ухвалою Київського районного суду м. Харкова відкрито спрощене позовне провадження, з повідомленням (викликом) сторін..

Свої вимоги позивач мотивує тим, що відповідно до наказу № 230 від 22.10.1970 його було зараховано до відділу техніко-економічного аналізу на посаду старшого інженера. Згідно з наказом № 149 від 30.11.1979 був переведений на посаду провідного інженера по відділу економічних обґрунтувань. Відповідно до наказу Міністра вугільної промисловості України № 534 від 20.12.2010 інститут «Південдіпрошахт» було перетворено в ДП «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт». Відповідно до наказу № 32 К від 08.01.2020 був звільнений у зв`язку із виходом на пенсію. На даний час за період з 01.04.2018 по 08.01.2020 утворилася заборгованість за підприємством перед ОСОБА_1 із виплати заробітної плати, в розмірі 142 429, 00 грн., на підтвердження чого надає довідку ДП "ПІВДЕНДІПРОШАХТ" № 08/01-2 від 08.01.2020.

Позивач повідомлений судом своєчасно та належним чином про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, 07.08.2020 до канцелярії суду подав заяву в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Представник відповідача ДП «Проектування будівництва Підприємство вугільної промисловості «Південдіпрошахт» будучи повідомленим про день, час та місце проведення судового засідання належним чином, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав, клопотань не заявляв.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з правилами ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтереси особи, яка звернулася до суду, суд, відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. (ст.5 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Судом встановлено, відповідно до копії відомостей, що містяться в трудовій книжці, відповідно до наказу № 230 від 22.10.1970 його було зараховано до відділу техніко-економічного аналізу на посаду старшого інженера. Згідно з наказом № 149 від 30.11.1979 був переведений на посаду провідного інженера по відділу економічних обґрунтувань. Відповідно до наказу Міністра вугільної промисловості України № 534 від 20.12.2010 інститут «Південдіпрошахт» було перетворено в ДП «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт». Відповідно до наказу № 32 К від 08.01.2020 був звільнений у зв`язку із виходом на пенсію.

Як вбачається з довідки ДП "ПІВДЕНДІПРОШАХТ" № 08/01-2 від 08.01.2020 розмір заборгованості щодо працівника ОСОБА_1 з 01.04.2018 по 08.01.2020, складає 142 429,00 грн. (а.с. 8).

Звертаючись з позовом до суду, позивач ОСОБА_1 зазначає, що за період з 01.04.2018 по 08.01.2020, після звільнення до теперішнього часу з ним не було проведено розрахунку по заробітній платі, розмір заборгованості складає 142 429,00 грн., що не спростовано та визнається відповідачем.

Таким чином, при звільненні позивача і до теперішнього часу з ним не були проведені остаточні розрахунки та виплати.

Відповідно до вимог ст.94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому вигляді, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Тяжке фінансове положення підприємства не може свідчити про відсутність вини роботодавця в невиплаті працівникові належних коштів і не є підставою для звільнення роботодавця від обов`язку сплатити зазначені кошти позивачу.

Згідно вимог ст.47 КЗпП України роботодавець зобов`язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені в ст. 116 Кодексу, а саме в день звільнення або не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Відповідно до ч.1 ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

На підставі викладеного, суд вважає, що своїми діями відповідач порушив вимоги законодавства про працю, що, в свою чергу, потягло порушення законних прав позивача при звільненні.

При звільненні позивачу ОСОБА_1 не було виплачено остаточного розрахунку, у зв`язку з чим утворилась заборгованість по заробітній платі в розмірі 142 429,00,00 грн., яка стягується на користь позивача з відповідача.

Розмір заборгованості підтверджується сукупністю доказів у справі та визнаний представником відповідача.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» та позовні вимоги задоволені, то з відповідача відповідно до вимог ст.141ЦПК України на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст.ст.4,5,13,141,258,263,265,280 ЦПК України, ст.ст.94, 115-117, 233 КЗпП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт», (61002, м. Харків, вул. Пушкінська, б.5, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) нараховану, але невиплачену заробітну плату за період з 01.04.2018 до 08.01.2020 включно в розмірі 142 429 (сто сорок дві тисячі чотириста двадцять дев`ять) гривень 00 коп.

Стягнути з державного підприємства «Проектування будівництва підприємств вугільної промисловості «Південдіпрошахт», , на користь держави судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 коп.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Колесник С.А.