Справа № 755/6177/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"28" січня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Катющенко В.П.

при секретарі: Кравченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В підготовче судове засідання 20 грудня 2019 року позивач, уповноважений представник позивача не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 19 грудня 2019 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із її зайнятістю у Господарському суді м. Києва. Підготовче судове засідання відкладено на 28 січня 2020 року.

В підготовче судове засідання 28 січня 2020 року позивач, уповноважений представник позивача не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 27 січня 2020 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із її зайнятістю у Господарському суді м. Києва та Господарському суді Київської області.

Частиною 3 ст. 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Як вбачається з поданого представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 клопотання про відкладення розгляду справи від 27 січня 2020 року, остання 28 січня 2020 року о 12:00 годині представляє інтереси відповідача ОСОБА_4 у Господарському суді м. Києва у справі №910/9924/19. В той же час, відповідно до долученої до клопотання копії ухвали Господарського суду міста Києва від 24 грудня 2019 року у справі №910/9924/19, розгляд останньої відкладено на 21 січня 2020 року на 09:40 годину. Аналогічна дата судового розгляду міститься і на сайті Судової влади України. Доказів, які б підтверджували призначення вказаної справи до розгляду на 28 січня 2020 року представником позивача суду не надано.

При цьому позивачем не було повідомлено суд про причини своєї не явки в судові засідання 20 грудня 2019 року та 28 січня 2020 року.

За вказаних обставин суд приходить до висновку, що позивач та його представник без поважних причини не з`явилися в судове засідання 28 січня 2020 року о 12 годині 00 хвилин.

Згідно із положенням ч. 5 ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як убачається з матеріалів справи, позивач, уповноважений представник позивача двічі не з`явилися в судові засідання, належним чином повідомлені про розгляд справи, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, причини неявки представника позивача в судове засідання 28 січня 2020 року, а позивача в судові засідання 20 грудня 2019 року та 28 січня 2020 року визнані судом неповажними.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача, та наявність перешкод для розгляду справи за його відсутності при наявності заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення ним про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю та пропорційністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами, а суд, в межах встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, визначає порядок здійснення провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи викладене, норми чинного законодавства України, та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: