233 Справа № 233/937/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06.08.2020 Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Мартиненко В. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівської державної нотаріальної контори про зняття арешту з нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернувся ОСОБА_1 , в якому просив зняти арешт, накладений 03 березня 2006 року СВ УМВС України у Донецькій області на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 . В обґрунтування вказаних вимог позивач посилався на те, що вказане нерухоме майно належить йому на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане 20.07.1993 року відділом з приватизації та управління комунальною власністю. Під час досудового розслідування за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення на все його майно було накладено арешт. Вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21.08.2009 року у вказаному кримінальному провадженні його було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення та призначено, окрім основного покарання позбавлення волі на певний строк, також додаткове покарання конфіскація майна. Проте до теперішнього часу додаткове покарання не було виконане. Наявне обтяження перешкоджає позивачу розпорядитися своєю власністю.

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 12 березня 2020 року у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позов та всіх письмових доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи, або пред`явити зустрічний позов, протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції чинній на час вчинення процесуальної дії) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з п. 2 розділу ІІ ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом. Вказаний закон набрав чинності 17.07.2020 року.

У встановлений законом строк відповідач не надав відзив на позов, про причини не вчинення процесуальної дії не повідомив.

.

Однак позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення зазначених вимог позивачем не викладені обставини та не зазначені докази щодо спливу строків давності щодо додаткового покарання за вироком суду.

А у разі неможливості самостійно надати докази, не подано клопотання про витребування доказів судом відповідно до ст. 83 - 84 ЦПК України, зокрема, відомостей про наявність (відсутність) вироків суду, які набрали законної сили та якими засуджено ОСОБА_1 за вчинення кримінальних правопорушень після вчиненні кримінального правопорушення, за яке його було засуджено вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 21.08.2009 року.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2, ч. 4 ст. 80 КК України строки давності щодо додаткових покарань визначаються основним покаранням, призначеним за вироком суду. Особа звільняється від відбування покарання, якщо з дня набрання чинності обвинувальним вироком його не було виконано в такі строки: десять років - у разі засудження до покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років за тяжкий злочин, а також при засудженні до позбавлення волі на строк не більше десяти років за особливо тяжкий злочин. Перебіг давності переривається, якщо до закінчення строків, зазначених у частинах першій та третій цієї статті, засуджений вчинить новий злочин. Обчислення давності в цьому випадку починається з дня вчинення нового злочину.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог до кожного з них.

В порушення вимог, передбачених п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем у позовній заяві не зазначено зміст позовних вимог до Костянтинівської державної нотаріальної контори.

Так, Пленумом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 2 постанови №5 від 03.06.2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" було роз`яснено, що у випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За наведених обставин позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 261, 353, п.п. 15.5 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівської державної нотаріальної контори, про зняття арешту з нерухомого майна - залишити без руху, надавши позивачу для виправлення недоліків строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Повідомити про те, що в разі не усунення недоліків у зазначений строк позов може бути залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами ЦПК України, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суддя