Справа № 308/5299/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Стегней К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) за яким просить суд: Безстроковий трудовий договір, укладений 17.10.2012 року між фізичною особою - суб`єктом підприємницької діяльності ОСОБА_2 ІПН НОМЕР_1 та мною, зареєстрований у міському центрі зайнятості - розірвати.

В обґрунтування позову позивач зазначив наступне.

17 жовтня 2012 року між ним та відповідачем укладено трудовий договір згідно з яким його прийнято на посаду прибиральника. 17 жовтня 2012 року цей договір зареєстровано у міському центрі зайнятості.

28.09.2018 року трудові відносини припинилася за згодою сторін. З листопада 2018 року позивач не може встановити місце знаходження відповідача, на його дзвінки відповідач не відповідає, а якщо відповідає, то завжди обіцяє вирішити його питання.

Позивач вважає, що він та фізична особа - суб`єкт підприємницької діяльності знаходилися у договірних правостосунках на підставі укладеного між ними безстрокового трудового договору, згідно з яким відповідач зобов`язався надати позвиачеві роботу продавця та її оплачувати, а позивач зобов`язався виконувати на користь відповідача роботу. У трудовій книжці позивача, за реєстровим надписом № 29, є запис про звільнення за згодою сторін, але разом з тим відсутні відомості у графі 4 зазначається дата зняття трудового договору з реєстрації державною службою зайнятості: «Трудовий договір (номер), знято з реєстрації (дата)»; внесені фізичною особою до трудової книжки дані підтверджуються підписом посадової особи органу державної служби зайнятості, який зареєстрував трудовий договір і засвідчуються його печаткою. Таким чином процедура розірвання трудового договору та припинення трудових відносин не закінчена, а відповідач відмовляється з`являтися до центру зайнятості для зняття із реєстрації трудового договору, тому позивач вимушений звернутися до суду за захистом порушених прав.

У подальшому 03.08.2020 року позивач подав до суду заяву, за якою просить суд вважати належним відповідачем у цій справі Фізичну особу - підприємця ОСОБА_2 , та про зміну предмету позову, за яким: зобов`язати ФОП ОСОБА_2 прибути до Ужгородського міського центру зайнятості для зняття трудового договору з реєстрації.

За ухвалою від 03.08.2020 року судом було постановлено вважати належним відповідачем по цій справі - фізичну особу суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Прийнято до розгляду заяву від 03.08.2020 року позивача - ОСОБА_1 про зміну предмету позову та постановлено розглянути справу із новим предметом позову: про зобов`язання вчинити певні дії, а саме: зобов`язати Фізичну особу підприємця ОСОБА_2 прибути до Ужгородського міського центру зайнятості для зняття трудового договору з реєстрації.

Позивач в судове засідання не прибув, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи був судом належним чином повідомлений.

Відповідач ФО-СПД ОСОБА_2 в судове засідання також не прибув, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи був судом двічі належним чином повідомлений.

Судове засідання у справі було призначене на 03.08.2020 року на 15 год. 50 хв., однак через неявку в судове засідання всіх учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

У відповідності до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання рішення суду було відкладено на строк не більш як п`ять днів, тому у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення, якою є 07.07.2020 року.

Повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши в судовому засіданні надані сторонами докази, суд дійшов до наступних висновків.

Як вбачається з наданих суду доказів, 17.10.2012 року між позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та фізичною особою суб`єктом підприємницької діяльності ОСОБА_2 , 1964 року народження, був укладений трудовий договір. За умовами п. 1, 2, 3 якого цей договір є безстроковим, працівник ОСОБА_1 зобов`язався виконувати роботу прибиральника, а ФО - СПД ОСОБА_2 зобов`язався оплачувати працю працівника у розмірі 500 грн. на місяць.

Відповідно до п. 9 цього договору трудовий договір повинен бути зареєстрований фізичною особою або за нотаріальним дорученням уповноваженою нею особою у державній службі зайнятості за місцем свого проживання у тижневий строк з моменту фактичного допущення працівника до роботи, а у разі розірвання трудового договору протягом трьох днів зняти його з реєстрації.

Згідно напису на цьому трудовому договорі 17 жовтня 2012 року за № 6 він був зареєстрований в Ужгородському міському центрі зайнятості, про що зроблено запис в трудову книжку № БТ НОМЕР_2 № 1239066.

З наданої суду копії трудової книжки вбачається, що 30.09.2018 року до неї був внесений запис № 29 про звільнення з роботи за угодою сторін ст. 36 п. 1 КЗпП України ФО-СПД ОСОБА_2 згідно наказу від 28.09.2018 року № 5.

Проте, як стверджує позивач та не спростовано відповідачем, до цього часу відповідач не зняв його з реєстрації в Ужгородському міському центрі зайнятості, як це передбачено п. 9 трудового договору, що й зумовило звернення до суду з відповідним позовом.

Відповідно до ст. 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: при укладенні трудового договору з фізичною особою. При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи. Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Стаття 24-1 КЗпП України у редакції, яка діяла станом на 17.10.2012 року, передбачала, що у разі укладення трудового договору між працівником і фізичною особою фізична особа або за нотаріальним дорученням уповноважена нею особа повинна у тижневий строк з моменту фактичного допущення працівника до роботи зареєструвати укладений у письмовій формі трудовий договір у державній службі зайнятості за місцем свого проживання у порядку, визначеному Міністерством праці та соціальної політики України.

Із змісту ст. 21 КЗпП України випливає, що трудовий договір є двостороннім договором між працівником та роботодавцем, які по відношенню один до одного мають відповідні права та обов`язки. Інші суб`єкти мають право втручання у взаємовідносини цих сторін лише у випадках та в порядку передбаченому чинним законодавством.

Відповідно до п. 1 ст. 36 КЗпП України підставами припинення трудового договору є угода сторін.

Згідно п. 2.21-1. Інструкції про порядок ведення трудових книжок, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.93 № 58 та Зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17 серпня 1993 р. за N 110, трудові книжки працівників, які працюють на умовах трудового договору у фізичних осіб - суб`єктів підприємницької діяльності без створення юридичної особи з правом найму, та фізичних осіб, які використовують найману працю, пов`язану з наданням послуг (кухарі, няньки, водії тощо), зберігаються безпосередньо у працівників.

Зазначені в абзаці першому цього пункту фізичні особи роблять записи до трудових книжок працівників про прийняття на роботу та звільнення з роботи відповідно до укладених з працівниками письмових трудових договорів, що зареєстровані в установленому порядку в державній службі зайнятості. Під час прийняття на роботу вноситься запис: "Прийнятий на роботу (далі зазначається професійна характеристика робіт) за трудовим договором (зазначаються дата та номер договору), зареєстрованим у державній службі зайнятості (зазначається повна назва центру зайнятості), при цьому у графі 4 зазначається, на підставі чого внесено запис (дата і номер реєстрації трудового договору державною службою зайнятості: "трудовий договір (номер), зареєстрований (дата)"), а при звільненні - запис: "Звільнений з роботи (далі зазначається підстава звільнення з посиланням на відповідні статті КЗпП України)", при цьому у графі 4 зазначається дата зняття трудового договору з реєстрації державною службою зайнятості: "трудовий договір (номер) знято з реєстрації (дата)".

Унесені фізичною особою до трудових книжок записи підтверджуються підписом посадової особи органу державної служби зайнятості, незалежно від місця реєстрації трудового договору, і засвідчуються його печаткою.

Згідно з п. 8, 9 Порядку реєстрації трудового договору між працівником і фізичною особою, яка використовує найману працю, затвердженого Наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 08.06.2001 № 260 (у редакції наказу Міністерства праці та соціальної політики України 14.10.2010 № 320) та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 червня 2001 р. за № 554/5745, у разі закінчення строку трудового договору або припинення його дії достроково в трудовому договорі фізична особа робить запис про підстави його припинення з посиланням на відповідні статті Кодексу законів про працю України, про що сторони сповіщають центр зайнятості незалежно від місця реєстрації трудового договору. Відповідальна особа центру зайнятості протягом трьох робочих днів знімає трудовий договір з реєстрації, про що робить відповідний запис у книзі реєстрації трудових договорів. Зняття з реєстрації трудового договору у разі його розірвання за ініціативою фізичної особи у випадках, визначених Кодексом законів про працю України, за відсутності працівника, проводиться у строк, зазначений в абзаці першому цього пункту, за умови подання фізичною особою (або дорученням уповноваженою нею особою): примірника трудового договору; заяви про зняття трудового договору з реєстрації із зазначенням дати звільнення з роботи працівника та підстав розірвання зазначеного договору; копій документів, що підтверджують: надсилання працівникові повідомлення про намір розірвати з ним трудовий договір (рекомендованим листом з повідомленням про вручення). У разі коли вручити поштове відправлення неможливо, подаються копії підтвердних документів; проведення передбаченого законодавством розрахунку з працівником або копію платіжної відомості із зазначенням суми депонованої заробітної плати. У цьому випадку центр зайнятості повідомляє працівника про зняття з реєстрації трудового договору.

Як зазначено у ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що на теперішній час трудові відносини між сторонами фактично припинені, однак процедура розірвання трудового договору відповідно до законодавства України про працю не виконана, оскільки ФО-СПД ОСОБА_2 не прибув до Ужгородського міського центру зайнятості для зняття трудового договору з реєстрації у встановлений трудовим договором триденний строк, тому, враховуючи особливості правового регулювання зняття з державної реєстрації трудового договору, позивач позбавлений можливості самостійно зняти його з реєстрації і захистити своє порушене право. А тому з вказаних підстав позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 8, 9, 10, 12, 13, 17, 76-89, 258 - 261, 265, 272, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити.

Зобов`язати Фізичну особу суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зняти з реєстрації в Ужгородському міському центрі зайнятості трудовий договір від 17.10.2012 року, який укладено між Фізичною особою суб`єктом підприємницької діяльності та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зареєстровано 17 жовтня 2012 року за № 6 в Ужгородському міському центрі зайнятості, про що зроблено запис в трудову книжку № БТ НОМЕР_2 1239066.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст рішення виготовлений 07.08.2020 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Дергачова