ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про поновлення строку на апеляційне оскарження

та залишення апеляційної скарги без руху

29 січня 2020 року м. Херсон

номер справи: 766/21288/17

номер провадження: 22-ц/819/273/20

Херсонський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Пузанової Л.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28 листопада 2018 року,

встановив:

28 листопада 2018 року Херсонський міський суд Херсонської області ухвалив у зазначеній справі заочне рішення.

27 грудня 2019 року ОСОБА_1 подав на зазначене судове рішення апеляційну скаргу.

Одночасно з подачею апеляційної скарги ОСОБА_2 звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку на його апеляційне оскарження та відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку ОСОБА_1 зазначив, що вперше апеляційну скаргу було подано 19 листопада 2019 року у межах тридцятиденного строку на апеляційне оскарження після залишення ухвалою суду від 21 жовтня 2019 року його заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З підстав несплати судового збору, апеляційну скаргу ухвалою апеляційного суду від 17 грудня 2019 року було повернуто та ним отримано 24 грудня 2019 року.

Посилаючись на надане йому процесуальним законом право повторного звернення до суду із апеляційною скаргою, а також на тяжкий майновий стан, що перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, ОСОБА_1 просив суд поновити йому строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду та відстрочити сплату судового збору в сумі 15 725,61 грн до ухвалення судового рішення у справі.

Зі змісту статті 354 ЦПК України, якою визначені строки на апеляційне оскарження, вбачається, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини 4 статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Оскільки вперше апеляційна скарга була подана у визначені статтями 287, 354 ЦПК України строки на апеляційне оскарження, з метою забезпечення встановленого законом права на перегляд справи та оскарження судового рішення причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати поважними і поновити його із зазначених підстав.

Разом із тим, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Відповідно до частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Такий порядок визначений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами, відповідно до положень якої суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за певних умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У підтвердження своїх доводів щодо майнового стану, що перешкоджав сплаті ним судового збору у встановленому законодавством розмірі, який виходячи із ціни позову складає 15725,61 грн (698 916,04 грн х 1,5 % х150%), скаржник надав копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2018 року по 2 квартал 2019 року від 28.10.2019 року, а також копію виписки Пенсійного фонду України з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за формою ОК-5 від 29.10.2019 року.

Однак, наданих доказів, копії яких належним чином не завірені, недостатньо для підтвердження доводів скаржника щодо його майнового стану, оскільки вони свідчать не про відсутність доходів ОСОБА_1 , а лише відомостей щодо них.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Частиною 7 статті 185 ЦПК України передбачено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Отже, звернувшись до суду із заявою про відстрочення сплати судового збору та надавши відповідні докази, які ухвалою суду від 17 грудня 2019 року про повернення апеляційної скарги визнані неналежними, скаржником не було усунуто недоліки, які стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору скаржнику необхідно подати належним чином завірені копії відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 28.10.2019 року та виписки Пенсійного фонду України з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за формою ОК-5 від 29.10.2019 року, а також додаткові докази у підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Такими доказами в даному випадку можуть бути докази відсутності реального доходу, рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, а також видані в установленому законом порядку довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

На інші обставини як на підставу для відстрочення від сплати судового збору відповідно Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 не посилався і про такі в клопотанні не зазначив.

Враховуючи викладене, зазначені обставини є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням скаржникові строку для надання відповідних доказів щодо майнового стану, а у разі відсутності таких - для сплати судового збору у встановленому розмірі.

Керуючись статтями 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28 листопада 2018 року.

Апеляційну скаргу залишити без руху.

Надати скаржнику строк протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для надання доказів у підтвердження наведених ним обставин щодо майнового стану, а у разі відсутності таких- доказів сплати судового збору в розмірі 15 725,61 грн за платіжними реквізитами Херсонського апеляційного суду («Отримувач коштів: УК у місті Херсоні/м.Херсон/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37959779; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA 0021002; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Херсонський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)).

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Відповідні документи щодо сплати судового збору необхідно подати до Херсонського апеляційного суду за адресою: м. Херсон, вул. 295 Херсонської стрілецької дивізії, №1-а, з посиланням на номер провадження 22-ц/819/273/20.

Роз`яснити скаржнику, що невиконання вимог ухвали суду, є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду Л.В.Пузанова