Справа № 766/9069/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого - судді Прохоренко В.В.,

секретар Тихоша Л.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду у м. Херсоні в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Херсонобленерго» про захист прав споживачів, визнання незаконним рішення комісії про порушення правил користування електроенергією,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Херсонобленерго» про захист прав споживачів, визнання незаконним рішення комісії про порушення правил користування електроенергією, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що ОСОБА_2 подарувала йому, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 належні їй 17/100 частин домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 24.05.2001 року.

З додаткової угоди та акту про опомблування та збереження пломб від 27.07.2016 року вбачається, що за вказаною вище адресою був встановлений лічильник Н/К210202 № 2229363 та встановлено 5 пломб без зазначення місця їх встановлення. Пломби передані на збереження ОСОБА_2 , дані про встановлення саме індикаторів магнітного поля відсутні.

24.04.2017 року представниками ПрАТ «ЕК Херсонобленерго» складено акт № 230951 про порушення та п.48 Правил користування електроенергією для населення (далі ПКЕЕН), а саме, пошкодження індикаторів магнітного поля М9638655, НОМЕР_1 на корпусі електролічильника внаслідок постійного магнітного поля. При цьому споживачем електроенергії було зазначено його.

Комісією ХМВЕ (структурний підрозділ ПрАТ «ЕК Херсонобленерго») по розгляду актів про порушення ПКЕЕН було визначено, що акт про порушення №230951 від 24.04.2017 року складено у відповідності до п.53 ПКЕЕН та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті.

Згідно до протоколу засідання комісії №56 від 17.05.2017 року саме, він причетний до порушення ПКЕЕН та повинен нести відповідальність шляхом сплати не облікованої електричної енергії, яка складає 6 419,36 грн..

Вважає дане рішення комісії незаконним, оскільки відносини між побутовим споживачем та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999року, відповідно до яких фізична особа, використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з енергопостачальником.

Особовий рахунок № НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 , відкритий на ім`я ОСОБА_2 .

Висновок про його причетність та покладення на нього відповідальності у вигляді сплати вартості необлікованої електричної енергії є незаконним, оскільки акт про порушення від 24.04.2017 року складено не на його імя, відповідач не укладав з ним договір про користування електричною енергією, з 13.01.2017 року по 30.04.2017 року він перебував за межами території України.

Отже, він не є побутовим споживачем в розумінні нормативно-правового акту, обставини викладені в акті про порушення та протокол засідання комісії є припущеннями й об`єктивно не встановленими, а тому в енергопостачальної компанії відсутні підстави, передбачені законодавством для стягнення з нього збитків.

З огляду на викладене, позивач просив визнати встановлення факту порушення ПКЕЕН незаконними, скасувати протокол засідання комісії ХМВЕ про порушення Правил користування електричною енергією для населення №56 від 17.05.2017 року.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, надав повноваження представнику

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, на задоволення позовних вимог наполягає.

Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність, у задоволенні позову просить відмовити.

Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст.11,15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріального правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямого визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав.

Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Отже, такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.

Таку провову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018року, від 06 лютого 2019 року справі № 522/12901/17

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п.1 частині першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває проводження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись п.1ч.1 ст.255ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Херсонобленерго» про захист прав споживача, про визнання незаконним та скасування рішення комісії про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 56 від 17.05.2017 року закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В.Прохоренко