05.08.2020
Справа №642/1272/20
Провадження №2/642/724/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити певні дії в порядку захисту прав споживачів, стягнення надлишково сплачених коштів та стягнення моральної шкоди -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою з вимогами до Акціонерного товариства КБ «ПриватБанк», в якій просить:

1.Визнати порушеним право споживача ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) з боку публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (01001 м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1-Д, р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, ) при укладенні договору без номера від 30.07.2012 року.

2.Заборонити відповідачу - публічному акціонерному товариству комерційному банку «ПриватБанк» (01001 м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1-Д, р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, ) проводити нарахування процентів та штрафних санкцій позичальнику ОСОБА_1 .

3.Визнати нарахування процентів та штрафних санкцій ПАТ КБ «ПриватБанк» неправомірним з 22.10.2012 року.

4.Визнати суму заборгованості позивача ОСОБА_1 перед ПАТ КБ «ПриватБанк» у сумі, що визначена Постановою Харківського Апеляційного суду від 05.12.2019 року, а саме - 38613,29 грн.

5.Визнати борг за кредитним договором без номеру від 30.07.2012 року повністю погашеним.

6.Стягнути з публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (01001 м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1-Д, р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, ) на користь ОСОБА_1 суму надлишково сплачених коштів по тілу кредиту на суму (100 734,94 - 38613,29 =62121,65) шістдесят дві тисячі сто двадцять одну грн. 65 коп.

7.Стягнути з публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (01001 м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1-Д, р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, ) на користь ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

8.Стягнути з публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (01001 м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1-Д, р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, ) на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 65 000 грн.

Ухвалою суду від 10 березня 2020 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, та наданий строк на усунення недоліків, а саме: не зазначена ціна позову, хоча позов підлягає грошовій оцінці; відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюється; до позовної заяви не доданий документ, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно п. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674 VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2.1. пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674 VI, судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто позивачу за кожну вимогу немайнового характеру необхідно сплатити 840,80 грн. судового збору.

Відповідно до підпункту 1.1. пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674 VI, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено чотири немайнових вимоги, майнову вимогу про стягнення з відповідача надлишково сплачених коштів в розмірі 62 121, 65 грн., а також про стягнення моральної шкоди в розмірі 65 000 грн., тому позивачу необхідно сплатити за кожну немайнову вимогу по 840, 80 грн. судового збору, за вимогу майнового характеру необхідно сплатити 840, 80 грн. судового збору, а також за вимогу про відшкодування моральної шкоди 840, 80 грн.

Ухвала суду про усунення недоліків двічі направлялася позивачу. Позивач ОСОБА_1 ухвалу суду не отримав

Згідно з поштовим рекомендованим повідомленням, конверт з ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху повернувся до суду не отриманим.

На адресу позивача було повторно направлено копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, проте конверт також повернувся до суду не отриманим.

Іншої адреси відповідача в матеріалах справи немає.

Одночасно звертаю увагу, що згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи в суді.

Таким чином, судом були вжиті всі належні заходи направлені на отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху, проте недоліки, зазначені в ухвалі, позивачем усунуті не були.

Інших засобів зв`язку позивач не повідомив.

У рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Суд приходить до висновку, що позивач не цікавиться своєю позовною заявою, яка перебуває на розгляді суду з березня 2020 року, тобто понад п`яти місяців, не цікавить своєю заявою, а отже втратив зацікавленість до розгляду справи по суті.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, або без сплати судового збору, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. У випадку невиконання вимог судді у встановлений термін, заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

За таких обставин позов підлягає поверненню позивачеві як неподаний, що не є перешкодою для повторного звернення позивача з аналогічним позовом після усунення причин, які викликали його повернення.

Керуючись ст. 185 ч.3 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити певні дії в порядку захисту прав споживачів, вважати не поданою і повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя - А.М. Гримайло