Справа № 673/1287/19
Провадження № 2-з/673/9/20
У Х В А Л А

про забезпечення позову

31 липня 2020 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд Хмельницької області в складі

головуючої судді - Ягодіної Т.В.,

з участю секретаря судового засідання - Ясінської М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою,-

встановив:

В провадженні Деражнянського районного суду Хмельницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою (справа №673/1287/19).

В ході судового розгляду, 29 липня 2020 року позивач подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне відповідачу ОСОБА_2 нерухоме майно, яким є:

- житловий будинок, загальною площею 41,2 кв.м., який знаходиться по АДРЕСА_1 ;

- комплекс гідротехнічних споруд, загальною площею 3270,6 кв.м., який знаходиться в АДРЕСА_1 ;

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_2 , загальною площею 19,3 кв.м., в будинку АДРЕСА_3 ;

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_4 , загальною площею 21,0 кв.м в будинку АДРЕСА_3 ;

- нежитлове приміщення, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку АДРЕСА_3 .

В обґрунтування заяви позивач посилається на те, що відповідач з огляду на обраний спосіб захисту не має наміру повертати борг в розмірі 50000 доларів США, з цією ж метою стороною відповідача затягується судовий розгляд, крім того останній вживає заходів для перереєстрації належного йому майна на користь інших осіб, а тому невжиття такого заходу забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист та поновлення його порушених прав та інтересів, за захистом яких він звернувся до суду.

У відповідності до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд вважає, що вона підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.

Згідно з приписами ч. 2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Пунктами 1, 2 частини 1 ст. 150ЦПК України передбачено забезпечення позову шляхом: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

В силу ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів про забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Пункт 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» містить роз`яснення про те, що особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Таким чином, керуючись наведеними нормами цивільного процесуального законодавства, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача грошових коштів за борговою розпискою в розмірі 50000доларів США. Між сторонами з цього приводу існує спір.

Незастосування заходу забезпечення позову може унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Згідно з доданою до заяви Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 28 липня 2020 року, у власності відповідача ОСОБА_2 перебуває наступне нерухоме майно:

- житловий будинок, загальною площею 41,2 кв.м., який знаходиться по АДРЕСА_1 ;

- комплекс гідротехнічних споруд, загальною площею 3270,6 кв.м., який знаходиться в с. Волоське Деражнянського району Хмельницької області (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 15);

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_2 загальною АДРЕСА_5 .м АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_4 загальною площею 21,0 кв.м АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

- нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01).

З огляду на наведене, суд вважає, що вказаний у заяві захід забезпечення позову є обґрунтованим та таким, що безпосередньо пов`язаний і узгоджується з позовними вимогами, і таким, що забезпечить реальний захист прав позивача у випадку прийняття рішення на його користь.

Забезпечення позову зазначеним способом не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мета забезпечення позову - це негайні, хоча тимчасові заходи, які направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання шкоди інтересам позивача.

Разом із цим, враховуючи фактичні обставини справи, виходячи з пов`язаності заходів забезпечення позову з його предметом та співмірності таких заходів заявленим позовним вимогам, суд дійшов висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належні відповідачу житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , та три нежитлових приміщення, які знаходяться в будинку АДРЕСА_3 .

Приймаючи рішення про часткове задоволення заяви про забезпечення позову суд дотримується принципів співмірності та пропорційності застосування заходів забезпечення позову, які полягають в дотриманні балансу вимог позивача з можливими негативними наслідками для відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 258-261 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення його позову до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою задоволити частково.

Накласти арешт на належне ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) нерухоме майно, яким є:

- житловий будинок, загальною площею 41,2 кв.м., який знаходиться по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 15);

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_2 загальною площею АДРЕСА_5 .м. АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

- нежитлове приміщення № АДРЕСА_4 загальною площею 21,0 кв.м АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01);

- нежитлове приміщення в цокольному поверсі, загальною площею 25,1 кв.м., в будинку АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01).

В задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Виконання даної ухвали покласти на Деражнянський районний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (32200, Хмельницька область, м. Деражня, вул. Миру, 35), зобов`язавши його представити суду відповідний документ про її виконання.

Копію ухвали для відома надіслати заявнику ОСОБА_1 , а після її виконання відповідачу ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через Деражнянський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала складена 31 липня 2020 року.

Суддя: Т. В. Ягодіна