Провадження № 2/205/280/20
09 червня 2020 року м. Дніпро
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Приходченко О.С.
при секретарі Король Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Яна Сергіївна та Друга дніпровська державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -
27 грудня 2019 року ОСОБА_1 направила поштою до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська позов до відповідача ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотокругу Барсегян Я.С. та Друга дніпровська держнотконтора про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, який надійшов до суду 28 грудня 2019 року.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 січня 2020 року позов було прийнято до розгляду суду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі.
Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 січня 2020 року у Другої дніпровської державної нотаріальної контори було витребувано копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 ; у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. було витребувано копію спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_4 .
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2020 року підготовче провадження по справі було закрито і справу призначено для розгляду по суті.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 липня 2020 року вирішено питання про розгляд справи в заочному порядку.
Відповідач ОСОБА_2 про час та дату судового засідання повідомлялася в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 130 ЦПК України, у судове засідання не з`явилася, відзив на позов суду не подала. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили.
Третя особа Друга дніпровська держнотконтора у судове засідання свого представника не направила, про час, день та місце судового засідання повідомлена належним чином, про причини неявки свого представника у судове засідання не повідомила.
Третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. у судове засідання не з`явилася, про час та дату судового засідання повідомлена належним чином, надала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність.
Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає позовну заяву обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що на підставі договору про право побудови будинку та безстрокового користування земельною ділянкою від 16 січня 1953 року, посвідченого Першою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 2-634, та рішення виконкому Таромської селищної ради депутатів трудящих № 10 від 22 травня 1964 року про затвердження акту прийому в експлуатацію індивідуального домоволодіння АДРЕСА_1 вказане домоволодіння належить ОСОБА_3 , право власності на який у встановленому порядку зареєстровано у КП «ДМБТІ» (а.с. 152).
ОСОБА_3 є батьком ОСОБА_4 (а.с. 10).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер (а.с. 9). Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно - буд. АДРЕСА_1 .
25 серпня 2005 року із заявою про прийняття спадщина до Другої дніпропетровської державної нотаріальної контори звернулися ОСОБА_4 і ОСОБА_2 (а.с. 55 оберт).
27 серпня 1977 року ОСОБА_4 зареєстрував шлюб із ОСОБА_1 (а.с. 142). Від шлюбу народилося двоє дітей ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 28), і ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 98).
25 жовтня 2002 року ОСОБА_9 зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 і змінила прізвище на ОСОБА_11 (а.с. 92).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 помер (а.с. 71), після його смерті відкрилася спадщина у тому числі на Ѕ частину житлового буд. АДРЕСА_1 .
24 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 68).
ОСОБА_8 і ОСОБА_7 звернулися до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. із заявами про відмову від прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь матері ОСОБА_1 (а.с. 69, 70).
07 травня 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. було видано ОСОБА_1 свідоцтво про право спадщину за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 149).
Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Барсегян Я.С. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11 листопада 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , на частину буд. АДРЕСА_1 . Підставою нотаріус вказала не подання правовстановлюючого документа, який підтверджує належність майна спадкодавцеві (а.с. 17-18).
Сторона позивача стверджує, що оригінали правовстановлюючих документів знаходяться у ОСОБА_2 , яка чинить перешкоди позивачеві в оформленні права на спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Листом від 19 грудня 2019 року позивач звернулася до ОСОБА_2 із вимогою надати оригінал договору про право побудови будинку та безстрокового користування земельною ділянкою від 16 січня 1953 року, посвідченого Першою дніпропетровською державною нотаріальною конторою і зареєстрованого в реєстрі за № 2-634, та рішення виконкому Таромської селищної ради депутатів трудящих № 10 від 22 травня 1964 року про затвердження акту прийому в експлуатацію індивідуального домоволодіння АДРЕСА_1 , для оформлення спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 32-35), яке відповідачем залишено без задоволення.
Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
На підставі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
На підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Позивачем протягом строку, встановленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, було у встановленому порядку подано заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно з Листом ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року, за результатами узагальнення судової практики щодо розгляду спорів щодо прийняття спадщини, при розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК України) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.
Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК України) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК).
Таким чином, суд приходить до висновку, що отримати спадщину на спірне майно, окрім, як у судовому порядку позивач не має можливості, оскільки за життя ОСОБА_4 мав право на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 , який на праві власності належав його батькові ОСОБА_3 , так само як право на Ѕ частину зазначеного спірного майна має і відповідача, тому позовні вимоги про визнання за ОСОБА_1 права власності Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги судом було задоволено, позивачем при поданні позову до суду було сплачено судовий збір у розмірі 875 гривень (а.с. 1), який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, ч.ч. 1, 5 ст. 1268, ч. 1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1296, ст. 1297 ЦК України, ч. 1 ст. 141, ст.ст. 263, 264, ч.ч. 1-7 ст. 265, ст.ст. 280-281 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ) право власності на Ѕ частину житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ) судовий збір у розмірі 875 (вісімсот сімдесят п`ять) гривень 00 коп.
Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його складання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення позивачем та третіми особами може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складання.
Суддя: