Провадження № 2/234/2900/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2020 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Заборський В.О., перевіривши відповідність вимогам Цивільного процесуального кодексу позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

10.07.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання спільною сумісною власністю подружжя квартири за адресою: АДРЕСА_1 та визнання права власності по Ѕ частині квартири за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач і відповідач з 18.10.2014 року по червень 2020 року перебували у зареєстрованому шлюбі. На підставі договору дарування від 24.07.2015 року на відповідачку оформлена спірна квартира за адресою: АДРЕСА_1 . З моменту придбання квартири, внаслідок трудових та грошових затрат, позивач робив в квартирі ремонт з нуля за рахунок своїх коштів, обставив квартиру новою побутовою технікою, внаслідок чого вартість квартири істотно збільшилася. Відповідачка не погоджується із тим, що квартира належить і позивачу, тому добровільно поділити квартиру не вийшло. На теперішній час відповідач ОСОБА_2 фактично сама користується спірною квартирою, чим порушує законні права позивача як співвласника і збирається її продати без його дозволу. Спірне майно позивач попередньо оцінив у 90000,00 грн., оскільки на теперішній час не має доступу до нього і не може його оцінити, виходячи з чого сплатив судовий збір 900,00 грн...

Провадження по справі не може бути відкрито у зв`язку з тим, що в порушення ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві не викладені всі обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначені докази, що підтверджують вказані обставини, зокрема: не зазначені обставини набуття права власності відповідачкою квартирою, чи це дійсно був договір дарування, або це була удавана угода; не зазначена в позовній заяві вартість спірної квартири на час її набуття; не конкретизовано, які саме відбулися невідокремлені поліпшення спірної квартири, що істотно збільшили її вартість та розмір грошових та трудових затрат позивача; не зазначені докази, які підтверджують обставини, що витрати на поліпшення спірної квартири позивач здійснював за особисті гроші, а не за спільні.

Також, відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок позивачем суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Крім того, відповідно до пункту 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Згідно частини 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивач в позовній заяві зазначив, що оцінює спірне майно попередньо в 90000,00 грн., оскільки на теперішній час не має доступу до майна і не може його оцінити.

Однак не зрозуміло, з яких міркувань позивачем визначено ціну позову у 90000,00 грн., та що він мав на увазі під оціненим спірним майном поліпшення, які ним здійснені в квартирі або вартість спірної квартири на час подання позову до суду. З огляду на дану невизначеність, неможливо вирішити питання про розмір судового збору, який повинен бути сплачений позивачем.

Крім того, частиною 5. ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, тому посилання позивача, що інші квитанції на підтвердження обставин позову ним будуть подані до суду в процесі розгляду справи, не відповідають вимогам зазначеної норми.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, а саме: висвітлити зазначені в ухвалі обставини та докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги, надати попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат та визначитись з ціною позову.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заявуОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом строку, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

У разі якщо у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Краматорського міського суду В. О. Заборський