10.08.2020 Справа № 756/489/19
Справа пр. №2-с/756/29/20
ун. №756/489/19
У Х В А Л А

10 серпня 2020 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Андрейчук Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 за заявою приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІЙ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", -

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу, мотивуючи її тим, що 17 січня 2019 року суддею Оболонського районного суду міста Києва було видано судовий наказ у справі №756/489/19 про стягнення з неї на користь ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІЙ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 15903,76 грн, 3% річних та інфляційну складову боргу у сумі 2297,48 грн, а також судовий збір у розмірі 176,20 грн.

ОСОБА_1 заперечувала проти заборгованості за спожиту електричну енергію, нарахованої стягувачем, зазначила, що нараховані платежі є необгрунтованими.

З цих підстав заявник просила суд скасувати судовий наказ, виданий 17 січня 2019 року суддею Оболонського районного суду міста Києва у справі №756/489/19. Також ОСОБА_1 просила суд поновити їй строк для звернення до суду з заявою про перегляд судового наказу.

Суддя, дослідивши заяву та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.

За приписами п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3% річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до указаної законодавчої норми суддею Оболонського районного суду міста Києва було видано судовий наказ від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19, яким стягнуто з боржника ОСОБА_1 на користь ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІЙ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 15903,76 грн, 3% річних та інфляційну складову боргу у сумі 2297,48 грн, а також судовий збір у розмірі 176,20 грн (а. с. 32-33).

Ст. ст. 170, 171 ЦПК України визначено підстави для скасування судового наказу за заявою божника та регламентовано порядок розгляду таких заяв.

Право на звернення до суду з заявою про скасування судового наказу є строковим.

Так, за приписами ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до п. 4, 5 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

05 серпня 2020 року ОСОБА_1 втретє звернулася до суду з заявою про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19.

Матеріалами справи засвідчується, що копію судового наказу, заяву про видачу судового наказу та доданих до неї документів ОСОБА_1 отримала 24 січня 2019 року (а. с. 34, 45).

За правилами ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Отже, перебіг строку для подання ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 розпочався з 25 січня 2019 року.

Відповідно до ст. 124 ЦПК України строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, строк для подання заяви про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 закінчився 08 лютого 2019 року.

Натомість з заявою про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 ОСОБА_1 звернулась лише 20 лютого 2019 року, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 1 ст. 170 ЦПК України (а. с. 36-42).

За приписами ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що суд може поновити пропущений з поважних причин строк для подання скарги виключно за заявою особи, яка звернулась до суду зі скаргою.

П. 1 ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовєязків цивільного характеру.

У своєму рішенні у справі "Устименко проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі "Рябих проти Росії" (Ryabykh v. Russia), заява №52854/99, п. п. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Наявність або відсутність підстав поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу є оціночним питанням та здійснюється судом у кожному випадку окремо та індивідуально в залежності від тих чи інших обставин. У всякому випадку такий підхід при вирішенні цього питання та аналіз таких обставин повинен бути ретельно перевірений судом, що здійснює таку оцінку, щоб усунути безпідставне поновлення строку та не допустити порушення принципу остаточності рішення, та навпаки не допустити порушення права особи - боржника на доступ до правосуддя.

У своїй заяві про скасування судового наказу від 05 серпня 2020 року ОСОБА_1 не наводить обставин, які унеможливили подання нею такої заяви протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання нею копії судового наказу, заяви про видачу судового наказу та доданих до неї документів, тобто у період з 25 січня 2019 року до 08 лютого 2019 року.

Суд не погоджується з твердженням ОСОБА_1 про те, що поважною причиною для пропуску нею строку для подання заяви про скасування судового наказу, є неотримання нею ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2019 року про повернення заяви про скасування судового наказу від 20 лютого 2019 року, позаяк на час подання цієї заяви ОСОБА_1 уже пропустила строк, визначений ч. 1 ст. 170 ЦПК України. Також суд зазначає, що після повернення їй заяви про скасування судового наказу від 20 лютого 2019 року, ОСОБА_1 повторно звернулась з такою заявою 01 липня 2020 року, яка також була повернута судом (а. с. 48-50, 52-53).

Наведене свідчить, що зазначені ОСОБА_1 у заяві від 05 серпня 2020 року причини пропуску строку для подання заяви про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 не можуть вважатись поважними.

З цих підстав суд дійшов висновку про необхідність відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу та повернути цю заяву ОСОБА_1 .

Одночасно суд роз`яснює ОСОБА_1 , що вона вправі звернутись до суду з заявою про скасування судового наказу від 17 січня 2019 року у справі №756/489/19, подавши відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України клопотання про поновлення строку для звернення до суду з такою заявою, в якому зазначити поважні причини неподання заяви про скасування судового наказу в період з 25 січня 2019 року до 08 лютого 2019 року.

Керуючись ст. ст. 10, 170, 171 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку для подання заяви про скасування судового наказу, виданого 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 за заявою приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІЙ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ".

Заяву про скасування судового наказу, виданого 17 січня 2019 року у справі №756/489/19 за заявою приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІЙ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", - повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Т.В. Андрейчук