ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6537/20 Справа № 215/770/19 Суддя у 1-й інстанції - Коноваленко М. І. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова В. П.
УХВАЛА

про відкриття провадження

10 серпня 2020 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Зубакової В.П. ознайомившись з апеляційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про визнання членом сім`ї наймача та визнання права користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 рокузадоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про визнання членом сім`ї наймача та визнання права користування житловим приміщенням.

Визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , членом сім`ї ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право користування квартирою АДРЕСА_1 та переоформити на неї особовий рахунок.

Повернуто ОСОБА_1 з державного бюджету 384,20 грн., що становить 50 відсотків судового збору в загальному розмірі 768,40 грн., сплаченого за квитанцією №0.0..1 від 28.02.2019.

Заступник прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, оскаржив дане рішення в апеляційному порядку, посилаючись на порушення даним судовим рішення законних прав та інтересів територіальної громади міста, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, які належний захист порушеного права ними не здійснюється.

Згідно з п. 3 ст. 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.99 N 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи N 806/1000/17 та від 25 вересня 2018 року у справі №822/238/15, адміністративне провадження №К/9901/53795/18 (ЄДРСРУ № 76701362).

В контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання.

За таких обставин, органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи, та прокурор наділений повноваженнями на їх представництво у суді.

Як вбачається з матеріалів справи, заступник прокурора Дніпропетровської області, на виконання вимог ч. 4 ст. 56 ЦПК України та ч.ч. 3,4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», при поданні апеляційної скарги на рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року, обґрунтував неналежне, на його думку, здійснення захисту інтересів держави Криворізькою міською радою Дніпропетровської області та Виконавчим комітетом Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, які не вжили дій по апеляційному оскарженню судового рішення, яким визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , членом сім`ї ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , із визнанням за нею права користування квартирою АДРЕСА_1 та переоформлено на неї особовий рахунок, що на переконання прокурора, надалі надасть ОСОБА_1 право на приватизацію цієї квартири та виведення її із числа комунального майна у приватну власність, тобто навів підставу для представництва інтересів держави та обґрунтував порушення інтересів держави.

При цьому, Прокуратурою Дніпропетровської області повідомлено Криворізькому міську раду Дніпропетровської області та Виконавчий комітет Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у цій справі та внесення ним апеляційної скарги, однак останні свою позицію щодо порушення інтересів держави жодним чином не висловили, про наміри самостійно звернутися до суду з апеляційною скаргою не заявили, водночас не спростовували й твердження прокурора щодо виявлених порушень законодавства, що було розцінено прокурором, як бездіяльність та надає йому право на звернення до суду в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради.

Згідно частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру», право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Тобто, заступник прокурора Дніпропетровської області наділений повноваженнями на апеляційне оскарження рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року.

За таких обставин, форма та зміст апеляційної скарги відповідають вимогам, встановленим ст.356 ЦПК України, передбачені законом вимоги щодо сплати суми судового збору дотримано, підстав для повернення скарги особі, що її подала, залишення скарги без руху або повернення справи до суду першої інстанції не вбачається.

Разом з тим, апеляційна скарга подана після закінчення строків на апеляційне оскарження, установлених статтею 354 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновленияй у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПк України.

Згідно ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або незалученою до участі у ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин неперборної сили.

Як вбачається з матеріалів справи, повне рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року було складено 01 березня 2019 року (а.с. 34), тобто тридцятиденний строк на подання апеляційної скарги на рішення суду закінчується 01 квітня 2019 року.

Апеляційну скаргу Заступника прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року, подано до суду 02 червня 2020 року, тобто з порушенням процесуального строку.

При цьому, Заступник прокурора Дніпропетровської області, діючи в інтересах держави в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року, посилаючись на те, що, ані Прокуратура Дніпропетровської області, ані Криворізька міська рада, не приймали участі у справі та були обізнані про наявність оскаржуваного рішення суду, яке впливає на права та інтереси громади міста Кривого Рогу щодо комунального майна.

При цьому, Заступник прокурора Дніпропетровської області зазначив, що з боку прокуратури вчинялися дії щодо виконання вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та про наявність правових підстав для представництва інтересів держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, прокурор Дніпропетровської області довідався лише у травні 2020 року після встановлення пасивної поведінки уповноваженого органу, який, після отримання повідомлення прокуратури про встановлені порушення інтересів держави, не вчинив жодних дій для відновлення такого порушення та оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

При цьому, Заступник прокурора Дніпропетровської області наголосив на тому, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави, а тому право на звернення до суду у нього виникає виключно у випадку, якщо суб`єкт владних повноважень, всупереч закону, не здійснює захист або робить це неналежно, тобто, у даному випадку після встановлення бездіяльності Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, а не з моменту коли прокурор Дніпропетровської області дізнався або ж міг дізнатися про наявність рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року.

Виходячи з наведеного, вважаю, що клопотання Заступника прокурора Дніпропетровської області про поновлення пропущеного процесуального строку підлягає задоволенню, оскільки апеляційну скаргу на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року ним подано у стислі строки після встановлення факту бездіяльності уповноважених органів.

Керуючись ст.ст. 359, 360,361 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання Заступника прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, про поновлення процесуального троку - задовольнити.

Поновити Заступнику прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, пропущений процесальний строк на апеляційне оскарження рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою Заступника прокурора Дніпропетровської області, в інтересах держави, в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області та Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, на рішення Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про визнання членом сім`ї наймача та визнання права користування житловим приміщенням.

Розпочати підготовчі дії для призначення справи до розгляду в апеляційному суді.

В порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, надіслати учасникам справи копію ухвали про відкриття апеляційного провадження разом з копією апеляційної скарги та надати строк для подачі відзиву у письмовій формі на апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі та докази надсилання копій відзиву і доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :