Справа № 386/503/20
Провадження № 2/386/231/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2020 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Шкамерда К. С.

з участю: секретаря судового засідання Максютенко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 16 вересня 2000 року вони зареєстрували шлюб у Липовеньківській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №6. Від шлюбу сторони мають двох дітей повнолітню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає з матір`ю. Причиною припинення шлюбних стосунків стало те, що з грудня 2019 року вони з відповідачкою не ведуть спільне господарство, стали мешкати окремо, мають різні погляди на життя, між ними втрачені всі фізичні та духовні зв`язки. Майнового спору, щодо розподілу спільного майна у них немає.

Враховуючи зазначені обставини позивач просить розірвати шлюб між ним та відповідачем. Прізвище після розлучення дружині залишити « ОСОБА_2 ».

Ухвалою суду від 07.07.2020р. справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання 10.08.2020 року.

В судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Просить суд шлюб розірвати.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, проти розлучення не заперечує.

Враховуючи норми ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що 16 вересня 2000 року вони зареєстрували шлюб у Липовеньківській сільській раді Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №6, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданого 16.09.2000р.

Від спільного шлюбу сторони мають повнолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_2 від 02.11.2001р. та неповнолітню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_3 від 12.12.2005р., яка проживає з матір`ю.

Разом не проживають з грудня 2019 року. Майно, яке підлягає розподілу відсутнє.

Статтею 21 СК України визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частиною першою ст. 110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, спільного господарства сторони не ведуть. Згідно наданої відповідачем заяви збереження шлюбу між ними неможливе. Таким чином, шлюб носить чисто формальний характер.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між сторонами остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім`ї є неможливим.

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач просила суд про залишення їй шлюбного прізвища « ОСОБА_2 ».

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

На підставі поданих по справі доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.

Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141, 258, 259, 263-265, 274 ЦПК України, суд ,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований 16 вересня 2000 року Липовеньківською сільською радою Голованівського району, актовий запис №6.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище « ОСОБА_2 ».

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.

Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області. Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

Місце проживання відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шкамерда К. С.