Провадження № 2-во/643/174/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2020

06 серпня 2020 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Сугачової О.О.,

за участю секретаря Абсалямової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду,

в с т а н о в и в:

Заявник звернулася до суду з вищевказаною заявою, якою просить виправити допущену описку в рішенні Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2015.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи заяви, вважає вимоги заяви такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи із такого.

У провадженні судді Московського районного суду м. Харкова Малихіна О.Р. перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2015 вимоги позову задоволено, шлюб розірвано, після розірвання шлюбу прізвище відповідачки змінено на « ОСОБА_4 ».

14.07.2020 з боку ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в рішенні Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2015, а саме в частині зазначення її прізвища як « ОСОБА_5 » замість помилково вказаного « ОСОБА_4 », а також виправити описку в частині зазначення наявності неповнолітніх дітей та вказати, що сторони мають одну повнолітню дитину.

Як вбачається з матеріалів справи, судом дійсно допущено описку в частині зазначення наявності у сторін від шлюбу неповнолітніх дітей.

Так, у позовній заяві позивач зазначає, що від шлюбу сторони дітей не мають.

Отже, в цій частині заява про виправлення описки підлягає задоволенню, однак із зазначенням, що сторони від шлюбу дітей не мають, як вбачається з матеріалів цивільної справи.

Доводи заявника про те, що сторони мають від шлюбу одну повнолітню дитину, не знайшли свого підтвердження, оскільки доказів з боку заявника суду не надано, а матеріали справи таких доказів не містять.

Окрім того, суд також не вбачає описки в частині зазначення прізвища заявника, оскільки як вбачається з матеріалів справи прізвище ОСОБА_6 , яке підлягає зміні після розірвання шлюбу зазначено як « ОСОБА_4 » та більш того, з копії паспорту ОСОБА_6 , також вбачається її прізвище саме як « ОСОБА_4 ».

Доказів того, що прізвищем ОСОБА_6 є саме « ОСОБА_5 » матеріали справи не містять, а з боку останньої суду не надано.

Відповідно до положень ст.ст.12,81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може гуртуватися на припущеннях.

Отже, у зв`язку з вищевикладеним, у суду відсутні підстави для задоволення заяви про виправлення описки в частині прізвища ОСОБА_6 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду задовольнити частково.

Виправити в мотивувальній частині рішення Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2015 допущену описку.

У першому абзаці мотивувальної частини рішення Московського районного суду м. Харкова від 10.12.2015 викласти:

«…Від шлюбу дітей не мають.».

В іншій частині вимог заяви відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О. Сугачова