справа № 197/905/19
провадження № 2/197/265/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року Широківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Леонідової О.В., за участі секретаря Новікової Н.О., позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду смт. Широке Широківського району Дніпропетровської області у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач в липні 2019 року звернулась до суду з зазначеним позовом, вказуючи, що з відповідачем вони знаходяться в шлюбі, зареєстрованому 25 вересня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Широківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 73. Від шлюбу сторони мають двох спільних дітей. Спільне господарство не ведеться, шлюбні відносини припинено.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, пояснила, що з лютого 2020 року спільно не проживають, примирення не можливе, спір про спільне майно відсутній, діти проживають з нею, відповідач бере участь в їх утриманні, судові витрати просить покласти на її рахунок.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги визнав, згодний на розірвання шлюбу, примирення не відбулося.

Ухвалою суду від 15.10.2019 позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 23.01.2020 надано сторонам строк для примирення тривалістю у шість місяців та у зв`язку з чим зупинено провадження у справі. Ухвалою суду від 11.08.2020, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, поновлено провадження у справі.

Вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлені такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин.

Позивач перебуває з відповідачем в шлюбі, що зареєстрований 25 вересня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Широківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 73, між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 (а.с. 5). Сторони мають спільних дітей: малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та неповнолітню дочку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 6-7).

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. З урахуванням інтересів дітей судом надавався сторонам строк для примирення тривалістю у шість місяців, однак примирення не відбулося.

Судом встановлено, що позивач з відповідачем з лютого 2020 року проживають окремо, не підтримують шлюбних відносин, не ведуть спільне господарство. Причиною розірвання шлюбу є взаємне непорозуміння подружжя, діти зараз та після розірвання шлюбу будуть проживати з позивачем, спору щодо місця проживання, утримання, виховання дітей, та спору щодо розподілу спільного майна між сторонами не має. Розірвання шлюбно-сімейних стосунків пройшло належне випробування часом, шлюб відновити неможливо.

Викладеним обставинам відповідають правовідносини, які виникають з права одного з подружжя на пред`явлення позову про розірвання шлюбу до суду.

Відповідно до ст. 1, 24 СК України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Згідно із ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

Відповідно до ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, якщо суд встановить, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, він приймає рішення про розірвання шлюбу.

Частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Підстави для відхилення доказів судом відсутні, оскільки подані позивачем докази є належними, допустимими, достовірними та достатніми.

Оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, причини розірвання шлюбу, наявність малолітніх дітей, встановив, що при таких стосунках між подружжям подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, а також інтересам їх спільних дітей, що має істотне значення, в зв`язку з чим позов слід задовольнити.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Судові витрати слід покласти на рахунок позивача за її власною заявою

Відповідно до ст. ст. 105, 111-113 СК України, керуючись ст. ст. 12, 81, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25 вересня 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Широківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 73, між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище - " ОСОБА_6 ".

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - через Широківський районний суд Дніпропетровської області) протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В.Леонідова