справа № 361/5477/19
провадження № 2/361/643/20
У Х В А Л А

31 січня 2020 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

судді: Сердинського В.С.

при секретарі: Мищенко С.Л.,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

установив:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває на розгляді наголошена вище цивільна справа.

12 грудня 2019 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту та поділ спільного сумісного майна подружжя.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 просила про прийняття зустрічної позовної заяви та об`єднання її з первісним позовом в одне провадження.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_4 заперечував, зазначав, що зустрічний позов подано з порушенням процесуальних норм.

Дослідивши зустрічну позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статті 175 Цивільного процесуального кодексу України.

Позивачем не сплачено судовий збір в повному обсязі, відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року за № 3674-VI, який діє в новій редакції з 01 січня 2017, відповідно до якої судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В п.1 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру справляється 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2020 р. становить 2102 гривень.

Крім того, згідно із ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вивчивши зустрічну позовну заяву, суд дійшов висновку, що в ній об`єднано дві самостійні позовні вимоги, одна позовна вимога немайнового характеру та 1 - майнового характеру: встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на Ѕ частину спірного майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач за зустрічним позовом подала до суду клопотання про розстрочку сплати судового збору, у зв`язку із тим, що вона офіційно не працевлаштована, має на утриманні дворічну дитину, тому позбавлена можливості працювати та отримувати дохід, допомагають в матеріальному забезпеченні її батьки.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У заяві сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Позивачем не надано жодних належних доказів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища останньої.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання про розстрочку сплати судового збору.

Крім того, згідно ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачем подано до суду зустрічну позовну заяву в одному екземплярі, без її копії та копій всіх документів, що додаються до неї на підтвердження вказаних в позові обставин, для відповідача.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає за необхідне надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення виявлених недоліків, тому зазначена заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд

ухвалив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення юридичного факту та поділ спільного сумісного майна подружжя залишити без руху та надати строк до 12 лютого 2020 року для усунення недоліків, але не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали, роз`яснивши, що в разі невиконання вимог ухвали, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.С.Сердинський