Провадження №22-ц/824/6678/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Журби С.О.,

суддів Писаної Т.О., Приходька К.П.,

за участю секретаря Тімуш Д.І.

розглянувши справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Репролайф» про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила поновити її на посаді директора фінансового структурного підрозділу товариства з обмеженою відповідальністю «Репролайф», стягнути з товариства середній заробіток за час вимушеного прогулу та моральну шкоду.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року провадження у справі закрито на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на незаконність постановленої ухвали у зв`язку із неправильним застосуванням судом норм матеріального та процесуального права. Вважає висновки суду щодо неможливості розгляду справи в порядку цивільного судочинства помилковими. Судом не повно з`ясовані обставини, що мають важливе значення для правильного вирішення справи, оскільки позовні вимоги заявлені саме в суд цивільної юрисдикції на поновлення порушеного трудового права позивача, тому просить ухвалу суду скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав:

У відповідності до положень п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Постановляючи ухвалу про закриття провадження по справі, суд першої інстанції виходив з того, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарського суду. З наведеною позицією суду першої інстанції погоджується й колегія суддів апеляційного суду.

Свою позицію щодо неналежності висновків суду першої інстанції стосовно віднесення посади директора фінансового ТОВ «Репролайф» до складу керівного органу товариства (дирекції) апелянтом обґрунтовує тим, що таку посаду статут ТОВ «Репролайф» не відносить до складу дирекції. При цьому самим статутом передбачено, що одна особа не може займати дві посади в дирекції ТОВ «Репролайф». Оскільки ОСОБА_1 на час призначення на посаду директора фінансового товариства одночасно обіймала посаду і президента ТОВ «Репролайф», посада директора фінансового структурного підрозділу не може входити до складу дирекції. З наведеною позицією апелянта колегія суддів апеляційного суду погодитись не може.

Відповідно до наявного в матеріалах справи статуту ТОВ «Репролайф», а саме п.8.20., дирекція Товариства є виконавчим органом Товариства, що здійснює керівництво його поточною діяльністю і діє на колегіальних засадах.

Відповідно до п.8.21. статуту ТОВ «Репролайф» до складу дирекції товариства входять Головний лікар (директор) товариства, Президент товариства, а також у випадку обрання загальними зборами учасників товариства інші члени дирекції. До складу дирекції не можуть входити члени Ревізійної комісії. Таким чином статутом ТОВ «Репролайф» передбачено входження до складу дирекції не лише головного лікаря та президента товариства, а й інших членів дирекції у випадку їх обрання загальними зборами учасників ТОВ «Репролайф».

З представленого до суду рішення загальних зборів засновників товариства від 11.05.2017 року ОСОБА_1 призначена на посаду директора фінансового товариства «Репролайф» та введена до складу дирекції. Таким чином у відповідності до статуту ТОВ «Репролайф» рішенням загальних зборів віднесено посаду директора фінансового товариства «Репролайф» до складу керівного органу товариства (дирекції). Критика такого твердження на підставі представленого п.3.4. Положення про дирекцію ТОВ «Репролайф» (одна і та ж особа не може займати на постійній основі одночасно більше однієї посади у складі дирекції товариства) не обумовлює недійсності рішення загальних зборів засновників, окрім того прямо протиричать іншому пункту цього ж положення про дирекцію, а саме п.3.2., за яким до складу дирекції товариства входять: Головний лікар (директор), Президент, Директор фінансовий, інші члени дирекції, які персонально обираються (призначаються) рішенням Загальних зборів Товариства.

Не спростовують таких висновків і відсутність в наказі про прийняття на роботу позивача, посилання на рішення загальних зборів засновників, оскільки із змісту вказаного наказу не вбачається і прийняття позивача на роботу на іншій підставі. За таких умов висновок суду першої інстанції щодо віднесення посади позивача до складу керівного органу ТОВ «Репролайф» є обґрунтованим, що в свою чергу обумовлює закриття провадження по даній справі і віднесення даного спору до юрисдикції господарських судів, що повністю узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 30.01.2019 року у справі №145/1885/15-ц, на яку і посилався суд першої інстанції при вирішенні справи. За таких умов висновок суду першої інстанції про закриття провадження у даній справі є обґрунтованим та відповідає нормам діючого законодавства. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження при апеляційному розгляді, підстави для задоволення скарги відсутні.

У відповідності до положень ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає обставинам справи, постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відтак передбачені законом підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий С.О. Журба

Судді Т.О. Писана

К.П. Приходько