МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"10" серпня 2020 р. Справа № 370/1323/20

Суддя Макарівського районного суду Київської області Тандир О.В., перевіривши виконання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України за позовною заявою

ОСОБА_1 в особі представника за довіреністю ОСОБА_2 , до Колонщинської сільської ради Макарівського району Київської області про визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування,

в с т а н о в и в :

11.06.2020 року до Макарівського районного суду надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 11.06.2020 року вказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, а саме:

1. Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником. Відповідно до ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. Відповідно до ст. 131-2 та п. 11 Перехідних положень Конституції України з 01 січня 2019 року виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді першої інстанції. Частина 4 ст. 131-2 Конституції України містить вичерпний перелік справ щодо винятків представництва в суді, до яких дана категорія справи (справи про спадкування) не належить. Згідно ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як вбачається із позовної заяви вона підписана представником позивача за довіреністю Ткаченко Світланою Володимирівною, а до позовної заяви додана копія довіреності, з якої вбачається, що вона видана на її ім`я як фізичної особи. Будь-яких інших документів на підтвердження її статусу адвоката до позову не додано.

Зважаючи на те, що відповідно до вимог діючого законодавства справи про спадкування розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, де представництво іншої особи здійснюється виключно адвокат, то на момент відкриття провадження у справі неможливо встановити повноваження представника на підписання позовної заяви.

2. Зважаючи на те, що надані представником документи не містять відповідних доказів на підтвердження її повноважень як представника, вказана обставина позбавляє суд також можливості встановити її повноваження на засвідчення копій документів, доданих до позову. Тож, у порушення ч. 5 ст. 177 та ч. 5 ст. 95 ЦПК України, докази, копії яких додано до позову, засвідчені неповноважною особою. Так, відповідно до ч. 4 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Однак, копії доданих до позову документів засвідчені представником позивача за довіреністю, повноваження якого на посвідчення вказаних документів не підтверджені належними (доказами) документами.

3. У порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві вказану ціну позову з порушенням ст. 176 ЦПК України, оскільки відсутні будь-які докази дійсної вартості земельної ділянки, на яку просить визнати право власності позивач. Так, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість нерухомого майна згідно законодавства визначається експертним шляхом суб`єктом оціночної діяльності. Вказаний недолік слід усунути, шляхом визначення дійсної вартості спірного житлового будинку станом на 2020 рік, тобто на час подання зазначеного позову до суду.

4. Враховуючи п. 3 даної ухвали, відповідно позивачем у порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, не додано доказів сплати судового збору у встановленому розмірі, оскільки розмір судового збору залежить від вартості земельної ділянки.

5. У порушення п. 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач, викладаючи обставини, якими обґрунтовує свої вимоги не вказує чи нотаріусом було заведено спадкову справу та не заявляє клопотання про витребування її копії, що при розгляді вказаної категорії спорів є обов`язковим. При цьому звертаю увагу, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета доказування, з власної ініціативи, а відповідно до вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України клопотання про витребування доказів має бути подане разом з позовною заяво.

Заявнику було надано строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - не більше 10 (десять) днів з моменту отримання копії вищезгаданої ухвали суду та вказано, що недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції позовної заяви та клопотання про витребування доказів у кількості примірників відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, підписані самим позивачем, або ж наданням суду відповідних документів на підтвердження повноважень представника як адвоката, а також поданням належним чином засвідчених копій документів, доданих до позову та подання відповідних доказів, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Копію ухвали суду від 11.06.2020 року позивач отримав 22.06.2020 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №562-140, тобто строк на усунення недоліків позовної заяви до 02.07.2020 року включно.

Поряд з тим, відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (в редакції ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020 року), процесуальні строки, визначені Кодексом та встановлені судом, були продовжені на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Однак, 17.07.2020 року набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №731-ІХ від 18.06.2020 року, відповідно до якого процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції згаданого вище Закону України №540-IX від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто 06.08.2020 року (включно). Протягом цього 20-денного строку учасники справи мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Проте, протягом зазначеного 20-денного строку позивач не заявив до суду клопотання про продовження йому процесуального строку, встановленого судом, для усунення недоліків позовної заяви.

Таким чином, приходжу до висновку, що позивач вказані вище недоліки позовної заяви не усунув у визначений судом строк, з врахуванням зазначених вище змін до законодавства щодо продовження процесуальних строків на час дії карантину і які закінчились 06.08.2020 року, та за відсутності відповідного клопотання позивача про продовження йому процесуального строку, встановленого судом для усунення недоліків позовної заяви.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У відповідності до вимог ч. 5 та ч. 6 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Копія позовної заяви залишається в суді.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», в разі повернення заяви або скарги, сплачена сума судового збору може бути повернена за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 353-355 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника за довіреністю ОСОБА_2 , до Колонщинської сільської ради Макарівського району Київської області про визнання права власності на земельну ділянку у порядку спадкування вважати неподаною та повернути її позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені статтями 353-355 ЦПК України до Київського апеляційного суду через Макарівський районний суд.

Суддя О.В. Тандир