Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7790/19
Номер провадження2/711/539/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2020 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Кондрацької Н.М.

за участю секретаря Мелещенко О.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про зобов`язання вчинити дії. Свої вимоги мотивував тим, що 22.08.2019р. о 03:43 на його телефон прийшло повідомлення з текстом: "Заявка на підключення переадресадії виконана". О 06:20 на його телефон прийшло повідомлення з текстом: "Vash CCV-kod dlya kartky 53...64 : 369. Nе роvidomlyaite Vash ССV-коd tretim osobam. Radimo zapameatati CCV - kod I vidaliti SMS ". 22.08.2019р. о 06:45 з його карткового рахунку в "Приватбанк" № НОМЕР_1 на його рахунок А-Банк № НОМЕР_2 був переказ в розмірі 5175.75 грн., далі переказ о 06:57 в розмірі 5175.75 грн., далі переказ о 7:05 в розмірі 5175,75 грн. Дані перекази були проведені без його відома та без його розпорядження, на суму розмірі 15527,25 грн.. 22.08.2019р. о 06:16:04 з його карткового рахунку в А-Банк № НОМЕР_2 на рахунок НОМЕР_3 був переказ в розмірі 1008 грн.. О 7.45 він побачив дані повідомлення на своєму телефоні та заблокував свою картку № НОМЕР_4 користуючись онлайн банкінгом А-Банк; О 8:15 він звернувся до онлайн чату онлайн банкінгу А-Банк до оператора Богдана та повідомив, що з його карти знято кошти без його відома та його участі, його переписка з оператором тривала до 08:34. О 08:34 він був відключений від системи онлайн банкінгу і не міг авторизуватись. О 08:35:43 він отримав пуш повідомлення від додатку А-Банк з інформацією про переказ на картку іншого банку НОМЕР_3 в розмірі 1008.0 грн., далі переказ о 08:35:45 в розмірі 5028.0 грн., далі о 08:37:07 переказ в розмірі 5028.0 грн., далі переказ о 08:38:42 в розмірі 15078.0 грн.. Дані перекази були проведені без його відома, без його участі та без його розпорядження, та в сумі склали збиток в розмірі 27150грн.. Після всього що сталося вище, він звернувся до відділення А-банку та подав заявку через оператора про шахрайські дії третіх осіб.

Інформацію щодо його персональних даних він не розголошував, телефон та інші електронні пристрої іншим особам не передавав та при виявленні шахрайських дій зробив все що міг, а саме заблокував даний картковий рахунок за допомогою онлайн банкінгу А-Банк, 22.08.2019р. о 7.50 та звернувся до онлайн чату до оператора А-Банку повідомивши, що з його рахунку знято кошти в розмірі близько 1000 грн. без його відома, та без його участі. Свої дії підтверджує скріншотами екрану телефона та аудіозаписом розмови з операторами банку. 22.08.2019 о 11:14год. він звернувся до служби 102 та подав заяву про правопорушення № 45457. Повідомляє, що "А-Банку" була подана заява з проханням провести службове розслідування, в якій вказано, коли саме відбувся неналежний переказ грошових коштів та суму неналежного переказу, та вказана письмова вимога про повернення безпідставно списаних грошових коштів. Зазначає, що його номер телефону НОМЕР_5 в період часу шахрайських дій, був без його участі частково відключеним від мережі, про що повідомлялось автовідповідачем при наборі телефонного номеру, та через декілька хвилин після йога спроб зв`язатись з оператором був відключений від мережі компанії «Київстар» про що свідчила інформація на екрані телефону "немає покриття". Він клієнт "А-Банку" та як користувач кредитної карти не може відповідати за здійснення платіжних операцій, якщо картковий рахунок використовували без його фізичної участі або електронної ідентифікації та своїми діями або діяльністю не сприяв утраті, незаконному використанню інформації, що могло б дати змогу ініціювати платіжні операції.

Просить суд зобов`язати відповідача відновити залишок коштів на картковому рахунку № НОМЕР_2 до того стану, в якому він перебував перед виконанням операцій 22.08.2019, зупинити нарахування відсотків та відсотків за вказаним кредитним рахуном.

17.12.2019 на адресу суду надійшов відзив представника відповідача в якому він заперечув проти пощовних вимог позивача та просив відмовити в їх задоволенні.

Ухвалою суду від 01.10.2019 відкрито провадження по справі за правилами загального провадження з повідомленням сторін.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі. Пояснив, що не повинен сплачувати кошти за виниклу заборгованість, оскільки він виконав всі необхідні від нього дії для зупинення шахрайських дій. Не заперечучвав що частина коштів на картковому рахунку належала як йому так і частина банківській установі.

Представник відповідача за довіреністю Омельченко Є.В. позовні вимоги не визнав та просив відмовити в їх задоволенні.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Між позивачем та відповідачем шляхом підписання Договору відкрито картковий рахунок НОМЕР_6 та додаткові рахунки договору з встановленим кредитним лімітом.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості на підставі заяви позивача від 03 вересня 2019 року про вчинення кримінального правопорушення, а саме, 22 серпня 2019 року невідома особа зняла грошові кошти з його карткового рахунку «А - Банк» НОМЕР_2 , шляхом втручання в комп`ютерну мережу банку.

Зі змісту виписки по особовим рахункам за період з 18.08.2019 по 26.09.2019 встановлено, що 22.08.2019 з карткового рахунку позивача НОМЕР_2 знято грошові кошти в загальному розмірі 27150 грн..

23.08.2019 позивач звернувся до відповідача із заявою про відновлення залишку коштів на його рахунку «А - Банк» НОМЕР_2 до того стану, у якому він був перед шахрайськими операціями.

Позивач просить зобов`язати відповідача відновити залишок коштів на картковому рахунку № НОМЕР_2 до того стану, в якому він перебував перед виконанням операцій 22.08.2019, зупинити нарахування відсотків та пені за вказаним кредитним рахуном.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив про відсутність згоди на проведення зняття з карткового рахунку позивача грошових коштів у загальному розмірі 27150 грн..

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Відповідно до ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1071 ЦК України банк може списувати кошти з рахунка на підставі розпорядження клієнта. Тобто тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою - запорука належного виконання банком умов договору. Саме тому у випадку допущення працівником банку халатності, внаслідок чого незаконно списуються гроші з поточного рахунку клієнта, фінустанова повинна нести відповідальність.

Положенням ст.1073 ЦК України встановлено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 1092 ЦК України якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

Отже, положення Цивільного Кодексу передбачає прямий обов`язок банку в разі виявлення незаконного списання коштів повернути їх на рахунок клієнта.

Відповідно до ст. 321 ЦК України ніхто не може бути незаконно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до пунктів 7, 8 розділу V1 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором.

Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Згідно п. 39.1 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України.

У разі помилкового переказу з рахунка неналежного платника, що стався з вини банку, цей банк зобов`язаний переказати за рахунок власних коштів суму переказу на рахунок неналежного платника, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня помилкового переказу до дня повернення суми переказу на рахунок неналежного платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором.

У разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором (п. 32.3.2 ст. 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Система захисту інформації повинна забезпечувати безперервний захист інформації щодо переказу коштів на усіх етапах її формування, обробки, передачі та зберігання (п. 38.1 ст. 38 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Захист інформації забезпечується суб`єктами переказу коштів шляхом обов`язкового впровадження та використання відповідної системи захисту, що складається з:

1) законодавчих актів України та інших нормативно-правових актів, а також внутрішніх нормативних актів суб`єктів переказу, що регулюють порядок доступу та роботи з відповідною інформацією, а також відповідальність за порушення цих правил;

2) заходів охорони приміщень, технічного обладнання відповідної платіжної системи та персоналу суб`єкта переказу;

3) технологічних та програмно-апаратних засобів криптографічного захисту інформації, що обробляється в платіжній системі.

Згідно пп. 3 п. 39.2 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» при проведенні переказу його суб`єкти мають здійснювати в межах своїх повноважень захист відповідної інформації від:

3) несанкціонованих операцій з компонентами платіжних систем - використання або внесення змін до компонентів платіжної системи протягом її функціонування особами, які не мають на це права або повноважень, визначених законодавством України, а також встановлених договором.

На час встановлення ініціатора та правомірності переказу, але не більше ніж впродовж дев`яноста календарних днів, емітент має право не повертати на рахунок неналежного платника суму попередньо списаного неналежного переказу. У разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними (п. 37.2 ст. 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).

Судом встановлено, що 22.08.2019 з використанням доступу до карткового рахунку позивача через Системи дистанційного обслуговування інтернет-банкінг «А - Банк online» та мобільного пристрою проведено операції з переказу грошових коштів в загальному розмірі 27150 грн..

Нормами права передбачено, що для відновлення банком залишку коштів на картковому рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції, необхідно встановити здійснення помилкового або неналежного переказу.

Однак позивачем не доведено помилкового або неналежного переказу грошових коштів, чим не виконано вимоги ст. 12 ЦПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Вимоги про стягнення з банку не санкціоновано списаних з рахунку позивача коштів не заявлено.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України)

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

З урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства, який зводиться до права осіб цивільних правовідносин вільно розпоряджатися своїми матеріальними правами та процесуальними засобами їх здійснення, суд розглядає спір в межах заявлених позовних вимог.

З урахуванням викладеного у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про відновлення залишку коштів на картковому рахунку слід відмовити.

Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача припинити нарахування за картковим рахунком процентів, пені за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 22.08.2019, зобов`язання відповідача скасувати нараховані за картковим рахунком проценти, пені за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операцій(транзакцій) 22.08.2019, то позивачем неправильно обраний спосіб захисту свого порушеного права шляхом оскарження дій відповідача, оскільки сам по собі факт нарахування за картковим рахунком процентів, пені за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 22.08.2019 не тягне за собою будь-яких правових наслідків до тих пір, поки відповідачем не будуть вчинені інші дії.

За встановлених обставин суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про зобов`язання вчинити дії.

Керуючись ст. 129 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 321, 1066, 1068, 1071, 1073, 1092 ЦК України, Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», Положенням про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженим постановою правління Національного банку України № 705 від 05 листопада 2014 року, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273, 353 ЦПК України, суд -

Ухвалив :

У позові ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Акцент-Банк» про зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Повний текст рішення складено 04.08.2020.

Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Головуючий: Н. М. Кондрацька