ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/789/17
У Х В А Л А

"04" серпня 2020 р. смт. Петриківка

Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Говорухи В.О., за участі секретаря судового засідання Дудка В.В., за участі представників позивача ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , який приймає участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції та представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 - адвоката Зарудного І.В. розглядаючи в відкритому підготовчому судовому засіданні під час розгляду цивільної справи за позовом за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики, та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 і ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним,

В С Т А Н О В И В:

16.09.2019 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення боргу за договором позики, з постановою Верховного Суду від 03.07.2019 про скасування рішення Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 18.04.2018, ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 25.05.2018, ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 08.06.2018, постанови Дніпровського апеляційного суду від 23.01.2019 та направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Свої позовні вимоги ОСОБА_4 обґрунтовує тим, що 01.04.2009 між ним та ОСОБА_5 укладений договір позики, відповідно якого ОСОБА_5 тримав у борг грошові кошти в сумі 500 000 євро зі сплатою 11 % річних до 31.12.2010.

На підставі зазначеного договору позики ОСОБА_5 отримав грошові кошти у розмірі 500 000,00 євро, про що 15.04.2009 склав нотаріально завірену розписку.

У строки, визначені умовами договору позики, тобто до 31.12.2010 ОСОБА_5 борг не повернув.

08.09.2015 між ним ОСОБА_4 і ОСОБА_5 підписаний підсумковий документ, у якому визначено загальний розмір заборгованості ОСОБА_5 перед ОСОБА_4 станом на 04.09.2015, який склав 719 496,00 доларів США, та погоджено, що проценти на вказаний борг нараховуватимуться з вересня 2015 року у розмірі 8 % річних.

Оскільки ОСОБА_5 не повертає у повному обсязі суму боргу за договором позики від 01.04.2009, позивач, уточнивши свої позовні вимоги (станом на 15.05.2020), просить суд стягнути з відповідача суму боргу у розмірі 337032,00 доларів США, проценти за користування позикою в сумі 51936,63 доларів США, 3% річних в сумі 28144,48 доларів США, а всього 417113,11 доларів США.

За постановою Верховного Суду від 03.07.2019 суд скасовуючи судові рішення попередніх інстанцій встановив: «Відповідно до документа « ОСОБА_6 », погодженого ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , станом на 01 листопада 2013 року загальний борг за кредитами перед ОСОБА_4 становить 693 561,00 доларів США, проценти на зазначену суму нараховуються за весь період користування кредитом до моменту його повернення згідно з погодженими ставками (а. с. 59, том 2).

У документі « ОСОБА_7 », підписаному 08 вересня 2015 року ОСОБА_4 та 23 вересня 2015 року ОСОБА_5 , зазначено, що станом на 04 вересня загальна сума боргу складає 719 496,00 доларів США. Переоформлення квартири за вимогою банка для продовження кредитування становило 230 000 грн 00 коп. або 10 000,00 доларів США, розрахунок за якими буде погоджено на момент закінчення їхнього кредитного договору. Кредит було надано до 01 жовтня 2016 року зі сплатою 8 % річних, тобто проценти починаючи з вересня місяця будуть нараховуватися з цієї суми (а. с. 14, том 1).

Колегія суддів ВС звертає увагу на те, що підписання в межах позовної давності боржником і кредитором акта звірки взаєморозрахунків, який підтверджує наявність заборгованості в сумі, щодо якої виник спір, належить до дій, які свідчать про визнання особою свого боргу, і, як наслідок, про переривання строку позовної давності У зв`язку із цим Касаційний цивільний суд вважає передчасним висновок судів попередніх інстанцій про те, що строк позовної давності не переривався і позивач звернувся до суду за захистом своїх прав по грошовому зобов`язанню поза межами строку позовної давності».

Ухвалою суду від 05.03.2020 до участі у даній справі залучено в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_3 з прийняттям до розгляду її позовної заяви до ОСОБА_4 і ОСОБА_5 про визнання договору позики недійсним.

Свої вимоги ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що про існування вказаного договору позики їй не було відомо і письмової згоди на його укладення вона не надавала. Вказані в договорі позики кошти вона не бачила і в інтересах сім`ї такі кошти не використовувалися. Вона стверджує, що гроші за даним договором позики фактично ОСОБА_3 не передавалися, а тому вважає, що не відбулося реального настання юридичних наслідків і такий договір є недійсним.

Представником відповідача подано до суду пояснення по справі в яких вона вказує, що відповідач ОСОБА_5 заперечує підписання документів під назвою « ОСОБА_6 » від 01 листопада 2013 року та документу під назвою «Кредит ОСОБА_7 » від 20 листопада 2015 року. При цьому, в поясненнях представником викладено ряд інших заперечень, які вказують на недійсність вказаних документів, зокрема, відсутність вказівки на відношення до договору позики від 01 квітня 2009 року та причини зміни грошової одиниці позики на долари США.

В підготовчому судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_5 заявлено клопотання про проведення судової експертизи, так як відповідач ОСОБА_5 заперечує факт підписання документу під назвою «Кредит ОСОБА_7 » від 01 листопада 2013 року та заперечення останнім факту погодження та підписання документу під назвою «Кредит ОСОБА_7 » від 20 листопада 2015 року. Таким чином представник відповідача просить суд призначити почеркознавчу судову експертизу, доручивши її проведення Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз з поставленням на вирішення експерту наступні питання:

- Чи виконано підпис в розписці від 15 квітня 2009 року від імені ОСОБА_5 , самим ОСОБА_5 , чи іншою особою?

- Коли вчинено підпис та написано рукописний текст в розписці від 15 квітня 2009 року?

- Чи викопано підпис в розписці від 03 вересня 2015 року від імені ОСОБА_5 , самим ОСОБА_5 , чи іншою особою?

- Чи виконано повністю рукописний текст розписки від 03 вересня 2015 року ОСОБА_5 , чи іншою особою ?

- Чи виконаний підпис у документі « ОСОБА_6 станом на 01 листопада 2013 року» ОСОБА_5 чи іншою особою? (а.с. 59, т. № 2)?

- Чи виконаний підпис у документі « ОСОБА_6 укладений у вересні 2015 року, підсумковий документ» ОСОБА_5 чи іншою особою?

- Чи виконаний підпис у документі «Спільна заява, щодо загальної суми боргу, «звірка розрахунків» «акт погодження суми боргу» «акт звірки» жовтень 2013» ОСОБА_5 чи іншою особою?

В свою чергу представником позивача подано заяву про долучення до справи висновків експертів від 24.03.2020 № 17/3-464; від 25.03.2020 № 17/3-471 та від 26.03.2020 № 17/3-472. Підготовку такий висновків експерта представник позивача обґрунтовує тим, що правових підстав для експертизи документу, складеного в присутності нотаріуса, нема, а факт підписання всіх зазначених двосторонніх документів ОСОБА_4 , визнає, під сумнів можуть ставитися лише підписи ОСОБА_5 на двосторонніх документах, підписаних між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , після складання та нотаріального засвідчення заяви ОСОБА_5 від 15.04.2009, а саме: Документу від 01.11.13 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під назвою « ОСОБА_6 »; Документу від 08.09.15 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в якому визначено сумарний розмір заборгованості ОСОБА_5 ; Документу від 20.11.15 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під назвою «кредит ОСОБА_7 ».

Крім того, представником позивача подано до суду заяву в якій він заперечує проти проведення судової експертизи посилаючись на наступне:

- Питання «Чи виконано підпис в розписці від 15.04.2009р. самим ОСОБА_5 чи іншою особою?» не може бути поставлено перед експертом, адже, по-перше, такої розписки не існує, а, по-друге, справжність підпису ОСОБА_5 на заяві від 15.09.2009р. посвідчено нотаріально. Питання «Коли вчинено підпис та написано рукописний текст в розписці від 15.04.2009р.?» не може бути поставлено перед експертом, адже, по-перше, такої розписки не існує, по-друге, на заяві від 15.09.2009р., посвідченій нотаріально, чітко зазначено її дату, а, по-третє, ця заява не містить рукописного тексту;

- Питання «Чи виконано підпис в розписці від 03.09.2015р. самим ОСОБА_5 чи іншою особою?» не може бути поставлено перед експертом, адже, по-перше, ця розписка не входить до предмету доказування у даній справі, по-друге, справжність підпису ОСОБА_5 на цій розписці підтверджено висновком почеркознавчої експертизи, копія якого додається, а оригінал знаходиться в матеріалах справи № 187/998/16ц. Питання «Чи виконано повністю рукописний текст розписки від 03.09.2015р. самим ОСОБА_5 чи іншою особою?» не може бути поставлено перед експертом, адже, по-перше, ця розписка не входить до предмету доказування у даній справі, по-друге, факт складання тексту розписки від 03.09.15р. в повному обсязі саме ОСОБА_5 підтверджено висновком почеркознавчої експертизи, копія якого додається, а оригінал знаходиться в матеріалах справи № 187/998/16ц;

- Питання «Чи виконаний підпис у документі « ОСОБА_6 станом на 01 листопада 2013року ОСОБА_5 чи іншою особою?» не може бути поставлене перед експертом, адже, Позивачем надано Суду висновок почеркознавчої експертизи, в якому міститься однозначна відповідь на це питання. Питання «Чи виконаний підпис у документі « ОСОБА_6 , укладений у вересні 2015року, підсумковий документ» не може бути поставлене перед експертом, адже, Позивачем надано Суду висновок почеркознавчої експертизи, в якому міститься однозначна відповідь на це питання.

- Питання «Чи виконаний підпис у документі «Спільна заява, щодо загальної суми боргу, звірка розрахунків, акт погодження суми боргу, акт зірки жовтень 2013» не може бути поставлене перед експертом, адже, Позивачем надано Суду висновок почеркознавчої експертизи, в якому міститься однозначна відповідь на це питання.

Крім того, зазначено, що проти застосування руйнівних методів дослідження вказаних документів вони категорично заперечують.

ОСОБА_5 подано до суду заперечення проти долучення висновків експерта, підготовлених стороною позивача. Так, відповідач посилається на те, що експериментальні зразки підпису у ОСОБА_5 , в рамках проведення даних експертиз, не відбирались. Тобто, для проведення експертних дослідженнях, що Позивач клопоче приєднати до матеріалів справи в якості доказів, експертом не було досліджено оригіналів експериментальних зразків підпису ОСОБА_5 . Натомість, Позивачем для проведення експертизи надано експерту копії нібито раніше відібраних експериментальних зразків підпису ОСОБА_5 , в умовах проведення іншої почеркознавчої експертизи та зовсім іншої судової справи. Фактично дані зразки підпису є не експериментальними, а умовно-вільними зразками. Отже, висновки експерта Мендрина С. Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №17-3/472 від 26.03.2020, №17-3/464 від 24.03.2020., №17-3/471 від 25.03.2020 є такими, що проведенні з порушенням вимог законодавства, а отже є недопустимими доказами, які не підтверджують обставини справи та які суд не повинен брати до розгляду.

В підготовчому судовому засіданні представником третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 подано клопотання останньої про призначення в даній цивільній справі судової експертизи обґрунтовуючи це тим, що ОСОБА_5 заперечує факт підписання документу під назвою «Кредит Олег ОСОБА_8 » датований 20.11.2015, а тому просить призначити судової почеркознавчої та технічної експертизи на вирішення якої поставити такі питання:

- Чи викопано підпис в документі під назвою « ОСОБА_6 » датований 20.11.2015 (т. 3 а.с. 118) саме ОСОБА_5 чи іншою особою?

- Чи виконано підпис ОСОБА_5 в документі під назвою « ОСОБА_6 » датований 20.11.2015 (т. 3 а.с. 118) в незвичайних умовах або в якомусь незвичному стані?

- Чи виконано підпис в документі під назвою «Кредит Олег ОСОБА_8 » датований 20.11.2015 (т. 3 а.с. 118) з наслідуванням підпису ОСОБА_5 ?

- У якій послідовності виконувались основний текст та підпис ОСОБА_5 в документі під назвою «Кредит ОСОБА_9 » датований 20.11.2015 (т. 3 а.с. 118)?

Представником позивача надано додаткові пояснення, яких вона наполягає на долученні до матеріалів справи висновків експерта, проведених на замовлення позивача і отриманих при розгляді справи № 187/998/16 (висновку експерта № 519/520/521-17 від 10.01.2018) та вважає заперечення проти цього представника відповідача безпідставними.

В удовому засіданні представник ОСОБА_3 - ОСОБА_10 підтримав клопотання ОСОБА_3 та представника відповідача ОСОБА_5 про призначення в даній справі судової експертизи.

Представники позивача ОСОБА_1 і ОСОБА_2 заперечуючи проти вказаних клопотань посилались на те, що передбачаючи поведінку відповідача, пов`язану з ухиленням від виконання боргових зобов`язань та заявлення подібних клопотань в інших справах, вони з власної ініціативи уклали договір з експертом та провели експертне дослідження документів, на які вони посилаються як на підтвердження своїх позовних вимог, на предмет підписання таких документів саме ОСОБА_5 особисто. Висновки експерта додані до матеріалів справи. При цьому, зазначають, що за вимогою експерта, останньому було надано оригінали предметів дослідження та всі необхідні зразки. Вони категорично заперечують проти застосування руйнівних методів дослідження при проведенні судових експертиз вказаних документів.

Вирішуючи клопотання про проведення судової експертизи суд виходить з наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, виходячи зі змісту статті 6 Конвенції про захист прав людний і основоположних свобод, право кожного на захист жодним чином не допускає обмеження держави у виборі правових засобів і їх реалізації в ході розгляду його справи, оскільки у своїх доводах Суд виходить з теорії «рівності зброї», тобто зрівнювання сторін не за кількісними ознаками наданих повноважень, а за процесуальним статусом в ході усього процесу, в тому числі і в суді (постанова у справі «Ролсков проти РФ» від 31 жовтня 2013 року).

Сам принцип «рівності зброї» передбачає; що кожній зі сторін повинна бути надана розумна можливість представляти свою правову позицію, включаючи свої докази таким чином, щоб вона не була поставлена в значно менш вигідне становище, ніж інша сторона.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст.2 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.1-4 ст. 12 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 76 ЦКП України).

Частинами 1 і 2 статті 102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Суд погоджується з твердженням учасників справи, що з врахуванням позицій сторін, які викладені в позивних вимогах та запереченнях проти них, питання щодо підпису ОСОБА_5 документів на які посилається позивач, як на підтвердження переривання строку позовної давності, а саме: документ від 01 листопада 2013 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під назвою « ОСОБА_6 »; документ підписаний 08 вересня 2015 року ОСОБА_4 та 23 вересня 2015 року ОСОБА_5 , в якому визначено сумарний розмір заборгованості ОСОБА_5 ; та документ від 20 листопада 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під назвою « ОСОБА_6 » входить до предмету доказування в даній справі, тобто, мають значення для справи та для їх з`ясування необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Частиною першою статті 103 ЦПК України визначено за сукупності яких умов експертиза призначається судом: так суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Представником позивача ОСОБА_4 долучено до матеріалів справи висновки експерта від 24.03.2020 № 17/3-464, від 25.03.2020 № 17/3-471 та від 26.03.2020 № 17/3-472 предметом дослідження яких були такі питання:

-Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 напроти друкованого запису ОСОБА_11 , в документі з назвою « ОСОБА_6 », про стан заборгованості ОСОБА_5 на 01.11.2013, який підписаний ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , самим ОСОБА_5 чи іншою особою ?

-Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 напроти друкованого запису ОСОБА_11 , в документі з назвою « ОСОБА_6 », який підписаний ОСОБА_4 08.09.2015 та ОСОБА_5 23.09.2015, самим ОСОБА_5 чи іншою особою ?

-Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 ліворуч друкованого запису ОСОБА_11 , в документі з назвою «Кредит ОСОБА_7 » від 20.11.2015, який підписаний ОСОБА_12 та ОСОБА_5 , самим ОСОБА_5 чи іншою особою ?

Крім цього, представником позивача надано копію висновку експерта № 519/520/521-17 від 10.01.2018, оригінал якого знаходиться в матеріалах справи № 187/998/16 предметом вирішення якого було питання «Чи виконано підпис в оригіналі розписки від 03.09.2015 ОСОБА_5 чи іншою особою?».

Таким чином, однією із сторін (позивачем ОСОБА_4 ) надано суду висновки експерта з тих обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право та які мають значення для справи і підлягають перевірці в даній цивільній справі.

Підготовлення таких висновків на замовлення позивача відповідає принципам та правилам доказування, порядку подання суду доказів в цивільній справі та прямо передбачено ч. 3 ст. 102 та ст. 106 ЦПК України, положенням статті 7-1 Закону України «Про судову експертизу».

Надані позивачем висновки відповідають основним вимогам встановленим ч. 4, 6 і 7 ст. 102 ЦПК України і розділу ІІІ Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Посилання представника відповідача на неправильність таких висновків через те, що експериментальні зразки підпису у ОСОБА_5 не відбиралися, в рамках проведення даних експертиз не свідчить про наявність явних сумнівів в правильності висновку експерта і буде перевірено та оцінено при дослідженні таких висновків в порядку ст. ст. 110 і 239 ЦПК України (на стадії з`ясування судом обставин справи та дослідження доказів), а отже, не може бути підставою для призначення експертизи судом на даній стадії судового процесу.

Враховуючи, що позивач категорично заперечує проти застосування руйнівних методів дослідження об`єктів судових експертиз, тому проведення судової експертизи з питань, які потребують застосування таких методів (технічної експертизи документа) неможливо.

Виходячи з позиції відповідача ОСОБА_5 , викладеної в його запереченнях проти позову та в клопотанні про проведення судової експертизи, яка фактично зводиться до заперечення підписання ним лише двох документів: під назвою « ОСОБА_6 » від 01 листопада 2013 року та « ОСОБА_6 » від 20 листопада 2015 року, суд вважає безпідставним та таким, що не відповідає предмету дослідження в даній справі, клопотання ОСОБА_5 про проведення експертного дослідження нотаріального засвідченої заяви ОСОБА_5 від 15 квітня 2009 року.

Беручи до уваги наявність в матеріалах справи висновків експерта з питань, які є спірними та потребують перевірки в судовому засіданні, відповідність таких висновків основним вимогам, встановленим процесуальним законодавством до їх форми та змісту (з точки зору їх оцінки на стадії підготовчого судового засідання), неможливість проведення технічної експертизи документа за відсутності згоди позивача, як володільця об`єкта дослідження, на її проведення, виходячи зі змісту позицій сторін щодо обґрунтування позовних вимог і їх заперечення, клопотання ОСОБА_5 і ОСОБА_3 про призначення та проведення судової експертизи задоволенню не підлягає.

Крім того, відповідачем ОСОБА_5 подано до суду клопотання про витребування оригіналів документів, яке мотивовано тим, що у нього наявні побоювання, щодо підробності наданих як докази копій документів. Для того, щоб вирішити питання про необхідність клопотати про призначення судову експертизу документів в даній справі, йому необхідно особисто ознайомитись з оригіналами вказаних документів на стадії підготовчого провадження. Так ОСОБА_5 просить витребувати у позивача усі оригінали письмових доказів, що подані останнім в даній справі як докази, для дослідження в судовому засіданні в тому числі, але не виключно:

- оригінал договору про позику укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 від 01.04.2009 року (т.1. а.с. 8);

- оригінал заяви ОСОБА_5 від 15.04.2009 підпис на якій посвідчено нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округа Яловою О.М. (т.1 а.с.10;

- оригінал документу з назвою « ОСОБА_9 кредит 2011/12 (т.1 а.с.11);

- оригінал документу (поіменований Позивачем як підсумковий про розмір заборгованості) з датами підписання 08.09.15 та 23.09.15) (т.1 а.с. 14);

- оригінал документу з назвою « ОСОБА_6 » (т.2 а.с.59);

- оригінал документу з назвою « ОСОБА_6 » від 20.11.2015 (т.3 а.с.118);

- оригінал довіреності на представництво від 22.08.2019 від імені ОСОБА_4 на ОСОБА_2 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (т.4 а.с.224).

ОСОБА_3 , через свого представника в судовому засіданні, надала до суду клопотання про витребування оригіналів доказів, яке обумовлено повідомленням її чоловіка ОСОБА_5 про наявність у нього побоювань з приводу достовірності наданих позивачем доказів, а саме з приводу його підпису на боргових документах. Мотивуючи необхідністю проведення судової експертизи Мороз О.О. просить суд витребувати у Позивача усі оригінали письмових доказів подані в справі для дослідження в судовому засіданні в тому числі, але не виключно: оригінал договору про позику укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 від 01.04.2009 року (т.1 а.с. 8); оригінал заяви ОСОБА_5 від 15.04.2009 підпис на якій посвідчено нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округа Яловою О.М. (т.1 а.с.10); оригінал документу з назвою « ОСОБА_9 кредит 2011/12 (т.1 а.с.11); оригінал документу (поіменований Позивачем як підсумковий про розмір заборгованості) з датами підписання 08.09.15 та 23.09.15) (т.1 а.с. 14); оригінал документу з назвою « ОСОБА_6 » (т.2 а.с.59); оригінал документу з назвою « ОСОБА_6 » від 20.11.2015 (т.3 а.с.118); оригінал довіреності на представництво від 22.08.2019 від імені ОСОБА_4 на ОСОБА_2 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (т.4 а.с.224).

В удовому засіданні представник ОСОБА_3 - ОСОБА_10 підтримав клопотання ОСОБА_3 і ОСОБА_5 про витребування оригіналів доказів.

Представники позивача ОСОБА_1 і ОСОБА_2 заперечували проти таких клопотань, та як сам відповідач ОСОБА_5 жодного разу не прибув до зали суду, а отже відсутня фізична можливість в наданні йому оригіналів вказаних документів, які перебувають в розпорядженні представників позивача. При цьому, представники позивача запевняють, що всі оригінали документів, якими обґрунтовано позовні вимоги ОСОБА_4 будуть надані суду і всім учасникам судового процесу під час судового засідання при вирішенні справи по суті, на стадії дослідження доказів.

За правилами доказування, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. (ч. 2 і 6 ст. 95 ЦПК України).

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення (ч.1 ст. 229 ЦПК України).

Враховуючи визначені цивільно процесуальним законодавством правила доказування, мотиви клопотання про витребування доказів, які різняться з позицією відповідача ОСОБА_5 щодо недоведеності вимоги позивачем так, ОСОБА_5 вказує про наявність у нього побоювань щодо підробки наданих позивачем документів, при цьому, в наданих суду запереченнях, він не визнає факт підписання документів під назвою «Кредит ОСОБА_7 » від 01.11.2013 та « ОСОБА_6 » від 20.11.2015. Враховуючи позицію позивача, представники якого повідомили суд про наявність в їх розпорядженні всіх оригіналів документів, якими обґрунтовано позовні вимоги та надання суду таких доказів при їх дослідження на відповідній стадії судового процесу. Отже, суд вважає дане клопотання ОСОБА_5 та ОСОБА_3 таким, що не спрямовано на досягнення завдання цивільного судочинства, на забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, не ґрунтується на законі який визначає порядок подання суду доказів. Тому, відсутні підстави для вжиття судом заходів спрямованих на витребування доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43, 84, 103, 183, 189-200, 229 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про призначення в даній цивільній справі судової експертизи, відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення в даній цивільній справі судової експертизи, відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про витребування у позивача оригіналів письмових документів, відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про витребування у позивача оригіналів письмових документів, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:В. О. Говоруха