пр. № 2-з/759/12/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2020 року суддя Святошинського районного суду міста Києва Миколаєць І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

11.12.2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суд м.Києва з позовом до ОСОБА_4 . В якому просить стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 13.01.2020 року відкрито провадження у цивільній справі, вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

11.12.2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 звернувся до Святошинського районного суд м.Києва з заявою про забезпечення позову у якій просить накласти арешт на нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 ). яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: квартиру загальною площею 61,5 кв.м. Опис: Загальна площа:61.5, житлова площа: 40.1, опис: квартира складається з 3-х кімннат, за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстрована за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 16007270 від 20.08.2016 року).

Предметом заяви про забезпечення позов є те, що на сьогоднішній день існує реальца ймовірність того, що доки позивач буде відстоювати свої порушені права в судовому процесі, і відповідач відчужить своє майно.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття вказаних заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рііііоіпія суду. Накладення арешту не позбавляє прав відповідача на володіння і користування своїм майном, а лише обмежує право розпорядитись, вважаю, що даний вид забезпечення позову не порушить прав відповідача. Більш того, звернення з такою заявою не суперечить вимогам закону та є способом реалізації моїх процесуальних прав, передбачених ст. 149 ЦПК України. Захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності - накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_4) який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: квартиру загальною площею 61,5 кв.м., Опис: Загальна площа:61.5, житлова площа: 40.1, опис: квартира складається з 3-х кімннат, за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстроване за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 16007270 від 20.08.2016 року).

Обґрунтування застосування такого заходу полягає у наступному:

Як, вбачається з матеріалів справи, в рамках якої представник заявника звертається в інтересах ОСОБА_2 із заявою про забезпечення позову, предметом позову є відшкодування майнової та моральної шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, що сталася 25.08.2019 року на а/д Ліотіж -Козаровичі, де водій ОСОБА_3 керуючи автомобілем марки «DAEWOO», д.н.з. НОМЕР_2 допустила зіткнення з автомобілем марки «MAZDA» д.н.з НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження.

Вина відповідача підтверджується постановою Вишгородського районного суду Київської області від 07.10.2018 р. № 363/3809/19, яка не оскаржувалася та набрала законної сили.

Вартість понесених позивачем збитків підтверджується Звітом про оцінку вартості Матеріального збитку № 69/69.09.19 від 11.09.2019 р., де вартість матеріального збитку автомобіля марки «MAZDA» д.н.з НОМЕР_2 дорівнює ринковій вартості КТЗ до пошкодження та складає 321 571,60 грн.

Відповідач, під час розгляду судом справи, по вирішенню вини одного із учасників пригоди в настанні дорожньо-транспортної пригоди не визнавав своєї вини та, всілякими методами намагався уникнути відповідальності, як адміністративної так і цивільно-правової .

Та беручи до уваги те, що ціна позову, тобто сума коштів, яка підлягає стягненню перевищує 200 000, 00 гривень, заявник вважає, що до прийняття остаточного рішення необхідно накласти арешт на нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1) Ціну позову, про забезпечення якого просить заявник - 222 891 грн. 60 коп.

Пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення - немає необхідності, оскільки завдана відповідачем майнова шкода носить безспірний характер, який породжує факт виникнення цивільно - правових обов`язків, виконання яких покладено на відповідача відповідно до чинного законодавства України. Також слід звернути увагу на те, що норми чинного законодавства України носять загальнообов`язковий характер.

Заява про забезпечення позову розглянута без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та заяву про забезпечення позову, суддя дійшов висновку про її задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Встановлено, що предметом спору є стягнення коштів за договором позики.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З огляду на викладене та враховуючи предмет спору, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача щодо вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, так як невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи предмет позову та вимоги чинного законодавства, суд вважає за необхідне вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: квартиру загальною площею 61,5 кв.м. Опис: Загальна площа:61.5, житлова площа: 40.1, опис: квартира складається з 3-х кімннат, за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстрована за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 16007270 від 20.08.2016 року).

Враховуючи вище зазначене та керуючись ст.ст. 149, 150, 151, 152, 153 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , яка представляє інтереси ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно, що належить ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: квартиру загальною площею 61,5 кв.м. Опис: Загальна площа:61.5, житлова площа: 40.1, опис: квартира складається з 3-х кімннат, за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстрована за ОСОБА_3 (номер запису про право власності 16007270 від 20.08.2016 року).

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: І.Ю. Миколаєць