КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 серпня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2020 року по справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним висновком суду, ОСОБА_1 22 липня 2020 року подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, пропущено процесуальний строк на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів . Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Апелянтом в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження проте не зазначено жодних поважних причин поважності строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2020 року ухвалене за відсутності сторін по справі.

Як видно з матеріалів справи копію оскаржуваного рішення апелянту направлено 24 березня 2020 року (а.с.75) та отримано 09 квітня 2020 року (а.с.76). Натомість з апеляційною скаргою відповідач звернувся 22 липня 2020 року.

На підставі вище викладеного приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

А тому, апелянту потрібно зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції .

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 12 березня 2020 року по справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку буде відмовлено у відкритті провадження по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду В.В. Гуль