Справа №295/819/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Полонець С.М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, що є спільною частковою власністю, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином: у користування позивача ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 16,8 кв.м. за номером 6 згідно технічного паспорту на квартиру, що відповідає його частці в праві власності на квартиру; у користування відповідача ОСОБА_2 виділити житлову кімнату площею 13,7 кв.м. за номером 5 згідно технічного паспорту на квартиру. В загальному користуванні залишити: кухню за номером 4 площею 5,4 кв.м., вбиральню за номером 2 (технічний паспорт на квартиру) площею 0,9 кв.м., ванну кімнату за номером 3 площею 1,9 кв.м., коридор за номером 1 площею 5,0 кв.м., кладову за номером 7 площею 0,3 кв.м.

Вирішуючи питання відкриття провадження по справі, суддею встановлено наступне.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 7 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно ч. 1 ст.20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Складання та подання позовної заяви, як реалізація повноважень представника, не є тотожнім з правом підписання позовної заяви.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сформульованої в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Згідно з іншою позицією Європейського суду з прав людини, сформованою у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Надана до позовної заяви копія доручення від 23.10.2018 року, посвідченого начальником Державної установи «Роменська виправна колонія (№56)», де відбуває покарання позивач ОСОБА_1 , не містить підтвердження права ОСОБА_4 , який не є адвокатом, на підписання позовної заяви до суду замість позивача.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано особою або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що позовну заяву від імені ОСОБА_1 підписано особою, яка не має права її підписувати, що є підставою для її повернення позивачу.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою, що є спільною частковою власністю , повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: