КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/824/126/2020
У Х В А Л А

23 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах: Суханової Є.М., розглянувши питання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 , а заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25 січня 2019 залишено без змін.

Однак, у мотивувальній частині даної постанови допущено описку, а саме, у другому реченні абзацу другого на третій сторінці міститься речення «У зв`язку з тим, що позивач не проживає в Україні, не має місця реєстрації та майна, український суд має підсудність розглядати позов проти позивача про поділ майна подружжя, призначення аліментів на дружину, визначення місця проживання дітей, вирішення питань щодо і піклування про дітей».

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи з вимог статті 269 ЦПК України питання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 12 грудня2019 року підлягає вирішенню без повідомлення учасників справи.

Відповідно до п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

З матеріалів справи вбачається, що в другому реченні абзацу другого на третій сторінці постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року допущено описку, а саме: після слів «український суд» та перед словами « має підсудність» відсутня заперечна частка «не».

Допущена описка, яка є технічною помилкою, підлягає виправленню.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 269 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Внести виправлення у друге речення абзацу другого на третій сторінці постанови Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року, а саме зазначити «У зв`язку з тим, що позивач не проживає в Україні, не має місця реєстрації та майна, український суд не має підсудність розглядати позов проти позивача про поділ майна подружжя, призначення аліментів на дружину, визначення місця проживання дітей, вирішення питань щодо і піклування про дітей» замість «У зв`язку з тим, що позивач не проживає в Україні, не має місця реєстрації та майна, український суд має підсудність розглядати позов проти позивача про поділ майна подружжя, призначення аліментів на дружину, визначення місця проживання дітей, вирішення питань щодо і піклування про дітей».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова