233 Справа № 233/239/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27.01.2020 р. м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О.О., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 )

«про відкликання незаконної заяви про розподіл майна»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 у поданій нею до суду до ОСОБА_2 позовній заяві просить:

- надати їй доступ до джерела життєдіяльності у її хаті по АДРЕСА_1 , де вона фактично проживає;

- відкликати незаконну заяву від 13.06.2003, згідно до ч.2 ст.1273 ЦПК України (відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття), яка дала змогу злочинцям злочинно заволодіти батьківським майном шляхом обману та зловживання довірою;

- вжити заходи проти ОСОБА_2 (Відповідач), щоб вона не змогла спричинити їй фізичні та моральні ушкодження;

- відновити строки подачі позову з 30.12.2019, так як вона з цього моменту дізналася про порушення її права.

За приписами ч.3 ст.175 ЦПК України:

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За приписами статті 177 ЦПК України:

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 4).

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина 5).

Позовна заява не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, а саме не містить:

- поштовий індекс та зазначення повної адреси місця проживання чи перебування сторін позивача і відповідача, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін позивача і відповідача за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін (п.2);

- у змісті позовних вимог позивач просить суд визначити у рішенні способи захисту його прав без посилання за текстом позовної заяви, яким законом передбачений такий спосіб (п.4).

Так, не зазначено:

в який спосіб суд має надати позивачу доступ до джерела життєдіяльності у її хаті по АДРЕСА_1 , де вона фактично проживає;

яким законом передбачено відкликання саме судом незаконної заяви від 13.06.2003;

які заходи, передбачені законом (яким самим), суд має вжити до Відповідача, щоб вона не змогла причинити позивачу фізичні та моральні ушкодження;

Крім того, визначений позивачем спосіб захисту його права власності не узгоджується з викладеними на його обґрунтування обставинами, згідно з якими відповідач заволоділа майном батьків позивача шляхом обману та зловживання довірою;

-при викладенні обставин в обґрунтування заявлених позовних вимог, не зазначений статус домоволодіння по АДРЕСА_1 , де позивач, за її ствердженням, фактично проживає, не зазначені докази на підтвердження цих обставин.

Також не викладені обставини, відповідно до яких відповідач, за ствердженням позивача, заволоділа майном її батьків шляхом обману та зловживання довірою, не зазначені докази на підтвердження цих обставин;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6);

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8);

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.10).

Також, згідно зі ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте додані до позовної заяви письмові докази, що надані в ксерокопіях, не засвідчені позивачем належним чином на предмет їх відповідності оригіналам своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн.

За приписами абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тож позивач мала за кожну заявлену нею вимогу сплатити судовий збір у загальному розмірі 840,80 грн * 3 = 2522,40 грн.

Одночасно з позовною заяву матеріали справи містять заяву, в якій позивач просить про звільнення її від сплати судового збору через незадовільний матеріальний стан, оскільки є особою похилого віку, яка знаходиться на пенсійному забезпеченні держави.

При вирішенні заявленого клопотання враховане таке:

Згідно зі статтею 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3).

Питання сплати судового збору, звільнення від його сплати, а також відстрочення або розстрочення сплати судового збору за подання заяв до суду регулює Закон України «Про судовий збір».

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина 1 статті 8).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина 2 статті 8).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з норм зазначеного закону, позивач має не тільки навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, а і надати відповідні докази, які доведуть, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік.

Проте будь-яких доказів на підтвердження доводів за заявою про звільнення від сплати судового збору (таких як, довідка про склад сім`ї, довідка органів пенсійного забезпечення про річний розмір доходу позивача, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів) позивачем не надано.

За наведених обставин позовну заяву відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.185 ЦПК України слід залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про відкликання незаконної заяви про розподіл майна» залишити без руху, надавши позивачам для виправлення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя