КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 753/798/19
Головуючий у першій інстанції - Колесник О.М.
Номер провадження № 22-ц/824/6019/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Владімірової О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії та акту про порушення, -

ВСТАНОВИВ:

В січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом мотивуючи його тим, що 02 травня 2018 року працівниками ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" склали акт № 46270 про порушення позивачем на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 Правил користування електричною енергією, а саме було встановлено невідповідність пломб Держспоживстандарта, у зв`язку з чим проведено нарахування вартості необлікованої електричної енергії на загальну суму 93 412,52 грн. та вартості проведеної експертизи у розмірі 9 609,60 грн.

Позивач зазначав, що на підставі договору дарування від 22 липня 2014 року, укладеного між ним та ОСОБА_3 , останній передав у власність позивача 27/100 часток будинку АДРЕСА_2 . Послуги щодо забезпечення вказаного будинку електричною енергією здійснювалися на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного 03 березня 2010 року між енергопостачальником - СВП «Енергозбут Київенерго» та ОСОБА_4 ..

ОСОБА_1 вказував, що 24 січня 2014 року у зв`язку із дією природних факторів, внаслідок яких виникло пошкодження пластикової захисної кришки щиту обліку, опломбованої пломбою, за якою знаходився лічильник електроенергії, ним було викликано представників енергопостачальника, якими було знято зовнішню пломбу та проведено огляд і замінено зовнішню пластикову кришку на нову, встановлено зовнішню пломбу, а також складено акт про виконання технічної перевірки, відповідно до якого порушень ПКЕЕ або ПУЕ не виявлено.

Позивач вказував, що окрім вказаного, 11 грудня 2015 року, 18 травня 2016 року та 25 жовтня 2016 року працівниками ПрАТ було проведено ще й контрольний огляд електролічильника, при цьому ніяких порушень ПКЕЕ виявлено не було.

ОСОБА_1 зазначав, що 02 травня 2018 року при перевірці приладу обліку електричної енергії представниками відповідача було зафіксовано порушення ПКЕЕ та складено оскаржуваний акт від 02 травня 2018 року, за результатами розгляду якого комісією прийнято рішення про нарахування боргу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 03 травня 2015 року по 03 травня 2018 року на суму: за недораховану електроенергію 93 412,52 грн., за послуги по проведенню експертизи 9 609,60 грн., про що складено протокол №1717 від 20 грудня 2018 року.

ОСОБА_1 у позові вказував, що вважає оскаржуваний акт незаконним, оскільки він не міг здійснити втручання та фальсифікацію пломби, які знаходяться на лічильнику електроенергії всередині опломбованого щита обліку по тій причині, що зовнішні пломби лічильника були непошкодженими.

Позивач вважає, що засідання комісії відповідача 29 травня 2018 року та 20 грудня 2018 року носили формальний характер, а надані ним пояснення враховані не були.

Також ОСОБА_1 вказував, що договір про користування електричною енергією був укладений з ним, як споживачем тільки, 13 вересня 2018 року, тоді як акт про порушення складений 02 травня 2018 року, а також, що у розрахунку необлікованої електричної енергії не враховано ті суми, що фактично ним сплачувались.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, відповідно до якої просив скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року та ухвалити нове судове рішення, яким визнати незаконним та скасувати акт про порушення №46270 від 02 травня 2018 року, складений працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»; визнати незаконним та скасувати рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електричні мережі», оформлене протоколом №1717 від 20 грудня 2018 року.

Апелянт вказує, що в матеріалах справи містяться докази відсутності порушення ПКЕЕ станом на 24 січня 2014 року (а.с. 59-60), та 02 травня 2018 року при перевірці приладу обліку електроенергії представниками відповідача було складено акт про порушення №46270, яким встановлено, що споживач ОСОБА_4 при користуванні електричною енергією порушила ПКЕЕ, а договір на користування електричною енергією між ним та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було укладено 13 вересня 2018 року.

Апелянт вважає безпідставним, недоведеним та необґрунтованим висновок суду щодо встановлення саме ним пристрою, що занижує покази приладу обліку електричної енергії в сторону зменшення. Вважає не спростованим твердження щодо того, що він не міг здійснити втручання та фальсифікацію пломби, які знаходяться в середині опломбованого щита обліку, оскільки зовнішні пломби електричного щита були не пошкодженими, й у висновку експерта було вказано про стан приладу обліку, який знаходився всередині електричного щита, що був опломбований непошкодженою пломбою, встановленою 24 січня 2014 року.

Особливу увагу апелянт звертає на те, що проведення перевірки приладу електричної енергії представниками відповідача у грудні 2015 року, травні 2016 року та жовтні 2016 року не виявлено порушень ПКЕЕ. Вказане підтверджується записами в абонентській книжці (а.с. 130-136) та листами відповідача за вих. №01/1/08-486 (а.с. 129), проте в рішенні комісії відповідача не зазначено дату останньої технічної перевірки засобу обліку, що передувала складенню акту та з цього можна дійти висновку, що в протоколі засідання комісії №1717 від 20 грудня 208 року не взято до уваги дату останньої технічної перевірки засобу обліку, хоча й міститься посилання на дослідження особової картки споживача.

Відповідач правом подачі відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

При апеляційному розгляді справи позивач у справі ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 підтримали доводи, викладені в апеляційній скарзі, та просили її задовольнити.

Обґрунтовували доводи тим, що обставини справи, які суд вважав встановленими, не відповідають матеріалам справи та дійсним обставинам справи. Зокрема звертають увагу, що договірні правовідносини з приводу забезпечення будинку позивача електричною енергією, між ОСОБА_1 та відповідачем у справі були врегульовані 13 вересня 2018 року шляхом укладення між сторонами двостороннього договору №8 про користування електричною енергією і саме з вказаної дати позивач взяв на себе зобов`язання дотримуватися Правил користування електричною енергією та зберігати у цілісності прилади обліку. Також апелянта посилався на те, що на момент складення Акту про порушення та розгляду комісією вказаного Акту між ним та відповідачем були відсутні договірні правовідносини.

І основне, що судом не враховано та не надано оцінки його доводам про те, що при складанні 02 травня 2018 року працівниками СВП «Київські електричні мережі» Акту про порушення № 46270 було встановлено, що пломба №С19558856, якою опломбований пластиковий ящик, в якому розміщений електричний лічильник світла не пошкоджена, що в подальшому було підтверджено і висновком експертизи, що виключає технічну можливість будь-які дії із лічильником взагалі після встановлення вказаної пломби. З врахуванням того, що вказана пломба встановлена у січні 2014 року, ще до набуття ним права власності на будинок, тому в його діях відсутня будь яка форма вини щодо заподіяння відповідачу шкоди. Просив рішення суду скасувати як необґрунтоване та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду був повідомлений належним чином. ( а.с. 171) Тому суд врахуванням положень ч.2 ст. 372 ЦПК України розглянув вказану справу у відсутність відповідача у справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції при розгляді справи встановлено та з матеріалів справи вбачається, що з 22 липня 2014 року ОСОБА_1 є власником 27/100 частини домоволодіння АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 24581575 від 22 липня 2014 року (а.с. 21-22).

13 вересня 2018 року між ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було укладено договір № 8 про користування електричною енергією згідно якого електропостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а споживач оплачувати спожиту енергію відповідно до умов договору (а.с. 32-35).

Також судом встановлено, що 02 травня 2018 року працівниками СТА СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» складено Акт про порушення №46270, в якому зазначено, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив Правила користування електричною енергією, а саме: невідповідність пломб Держспоживстандарту, порушення п. 14 ч. 2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 33, 3.31, 6.40, 10.2 ПКЕЕ, п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пломби Держспоживстандарту (пломби про повірку засобів обліку, пломби заводу-виробника: верхній гвинт НІК сфальсифіковано, правий гвинт ІІІ.09 фальсифіковано), пломби енергопостачальної організації потребують експертизи: С19558856 і С450368, лічильник потребують експертизи. Споживачу продемонстровано порушення (а.с. 23-24).

29 травня 2018 року комісією ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» по розгляду акту про порушення №46270 від 02 травня 2018 року ухвалено рішення про направлення лічильника на експертизу (а.с. 30,31).

Відповідно до висновку експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження № 12968/18-31/14302/18-46/20095-20099/18-31/21581/18-46 від 24.10.2018 наявні на лічильнику НІК 2301 АП1 заводський № 0243867, 2009 року випуску, пломби із позначками Держповірки, виробника енергопостачальника, не піддавались зняттю та повторному навішуванню. Прозора оглядова кришка лічильного механізму досліджуваного лічильника НІК 2301 АП1 заводський № 0243867, 2009 року випуску, приклеєна до корпусу цоколя лічильника не заводським, а саморобним способом. Три направляючі стійки із різзю для гвинтів у корпусі цоколя досліджувального лічильника мають пошкодження у вигляді тріщин та зламів. У приладі обліку електричної енергії НІК 2301 АП1 зав. № 02438 встановлені сторонні елементи, які не передбачені конструкцією заводу виробника, а саме приймач інфрачервоного випромінювання з пристроєм керування та блоком живлення, що змонтовані в корпусі згаданого електролічильника, які припаяні до контактних площадок монтажно-заводської плати приладу обліку за допомогою восьми проводів. У згаданий прилад обліку вмонтована стороння плата керування за допомогою якої можливо створювати наступні режими обліку електроенергії: перший режим - без втручання у його роботу стороннього пристрою, тобто фактичний облік спожитої електроенергії; другий режим - за допомогою впливу стороннього пристрою шляхом подавання кодованого сигналу інфрачервоного випромінювання при підключенні одної котушки індуктивності з трьома герконами створюється магнітне поле, яке замикає контакти цих геконів - покази приладу обліку зменшується до 26,2 % від фактично спожитої електроенергії; третій режим - у подібний спосіб при підключенні двох котушок індуктивності з шістьма геконами покази приладу обліку зменуються до 8,8% від фактично спожитої електроенергії. Принцип роботи стороннього пристрою полягає в тому, що за допомогою вмонтованого в корпус електролічильника інфрачервоного передавача та плати керування здійснюється дистанційне управління режимами роботи електронного лічильника, а саме за допомогою інфрачервоного приймача, паралельно до вимірювальних резисторів струму всіх трьох фаз підключаються сторонні резистори, які змінюють покази приладу обліку в сторону зменшення спожитої електричної енергії.

20 грудня 2018 року відповідно до протоколу № 1714 засідання комісії по розгляду акту про порушення № 46270 від 02.05.2018 комісія у складі ОСОБА_5 (провідного юрисконсульта ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі"), ОСОБА_6 (провідного інженера служби з технічного аудиту цеху централізованого обліку ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі"), ОСОБА_7 (фахівця відділу з розрахунків з юридичними споживачами ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі"), за присутності ОСОБА_8 (начальника служби з технічного аудиту ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі") розглянула акт про порушення № 46270 від 02.05.2018 з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН), яка підлягає оплаті споживачем. Прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктом № 3.3. та за формулою № 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН). Потужність 15,000 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., період нарахування з 03.05.2015 по 03.05.2018. Всього підлягає до сплати 93412,52 грн., вартість експертизи 9609,60 грн. Вказане рішення прийняте на підставі наступних розглянутих документів: акт про порушення від 02.05.2018 № 46270; фотоматеріали; акт про усунення порушення від 03.05.2018; акт направлення на експертизу; акт проведення експертизи від 10.05.2018 № 451; акт технічної перевірки від 17.04.2012, від 24.01.2014; контрольні зняття показань від 25.10.2016; службова ЦЦО від 03.05.2018 № 2/04/2-478; особова картка споживача; висновок експертного дослідження за результатами проведення комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження від 24.10.2018 № 12968/18-31/14302/18-46/20095:20099/18-31/21581/18-46 КНДІСЕ; протокол комісії від 29.05.2018 № 678; лист споживача про перенесення дати комісії від 22.11.2018 № 16/9983; запрошення на комісію від 23.11.2018 № 2/02/4-1992 (а.с. 38-39).

Вирішуючи вказаний спір та відмовляючи у задоволенні позову , суд першої інстанції оцінивши належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що позивачем було установлено пристрій, що занижує покази приладу обліку електричної енергії в сторону зменшення, суд дійшов висновку, що акт про порушення № 46270 від 02 травня 2018 року та рішення комісії від 20 грудня 2018 року по розгляду вказаного акту, є правомірними та такими, що складені у відповідності до вимог законодавства та з додержанням процедури визначеної ПКЕЕН, а тому вимоги позивача визнав такими, що задоволенню не підлягають.

Апеляційний суд із висновками суду першої інстанції погодитися не може виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову не відповідає з огляду на наступне.

Так, відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України "Про електроенергетику", ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 .

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною четвертою статті 26 Закону України "Про електроенергетику", передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил.

Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

Аналогічна норма міститься і в ст.77 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11 червня 2017 року, в якій зазначено, що учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

У пункті 48 Правил зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку, пошкодження засобів обліку.

Звертаючись до суду із вказаним позовом ОСОБА_1 зазначав, що договір між ним та відповідачем у справі - енергопостачальником ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо постачання електричної енергії до квартири АДРЕСА_3 , укладений лише 13 вересня 2018 року і саме із цієї дати він як споживач електричної енергії у вище вказаній квартири несе відповідальність за збереження засобів обліку електричної енергії та відповідальність та за їх пошкодження, чи споживання електричної енергії без обліку. Разом із тим суд зазначеним обставинам оцінки не надав.

Посилаючись на законність та обґрунтованість оскарженого позивачем рішенням комісії ПрАТ «ДТЕК Київській електромережі» викладені у протоколі №1714 від 20 грудня 2018 року, суд першої інстанції не надав належної оцінки доводам позивача та відомостям що містяться у висновку експертного дослідження за результатами комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження №12968/18-31/14302/18-46/20095- 20099/18-31/21581/18-46 проведеного 24 жовтня 2018 року експертами КНДІСЕ відповідно до яких пломба якірного типу «CARAT» індивідуальний номер НОМЕР_1 , якою 24 січня 2014 року був опломбований не пошкоджена.

Так із матеріалів справи вбачається, 03 березня 2010 року між АЕК «Київенерго» з однієї сторони та ОСОБА_4 що проживала в квартирі АДРЕСА_3 з іншого сторони був укладений договір на електропостачання у вказану квартиру та цього ж дня електропостачальником передано на зберігання споживачу - ОСОБА_4 засіб обліку споживання електричної енергії НІК2301АПІ, №0243867 та пломби якими даний засіб опломбований (а.с.10-13).

24 січня 2014 року представником енергопостачальника складений акт про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією засобів обліку електричної енергії та опломбовано пластиковий ящик в якому знаходиться лічильник обліку електричної енергії пломбою якірного типу «CARAT» індивідуальний номер С19558856 ( а.с. 16).

Із Акту про порушення №46270 від 02 травня 2018 року на момент здійснення перевірки засобів обліку споживання електричної енергії, пластиковий ящик, в якому розташований лічильник обліку споживання електричної енергії НІК 2301АПІ, №0243867 опломбований пломбою якірного типу «CARAT» індивідуальний номер НОМЕР_1 (а.с. 23). Зазначений факт підтверджується також і фото огляду засобів обліку споживання електричної енергії, зокрема способу, вигляду і стану опломбування ящика в якому розташований лічильник (а.с. 47, 48, 59,60) .

Відповідно до результатів дослідження, наданих енергопостачальником експертам на дослідження пломб - комплексного трасологічного та електротехнічного дослідження №12968/18-31/14302/18-46/20095- 20099/18-31/21581/18-46 проведеного 24 жовтня 2018 року експертами КНДІСЕ відповідно до яких пломба якірного типу «CARAT» індивідуальний номер НОМЕР_1 , якою 24 січня 2014 року був опломбований не пошкоджена.

Таким чином, колегія суддів вважає доводи позивача щодо технічної неможливості проникнення до самого лічильника після проведення його опломбування 24 січня 2014 року обґрунтованим.

З врахуванням викладеного, а також того, що позивач набув права власності на вказану квартиру лише 22 липня 2014 року та фактично став споживачем послуг щодо енергопостачання до квартири після вказаної дати, висновок суду першої інстанції, що саме ним допущено порушення Правил користування електричною енергією шляхом пошкодження засобів обліку електричної енергії та використання засобів, що зменшують розмір облікованої енергії є необґрунтованим.

Крім того, враховуючи, що договір між позивачем - ОСОБА_1 та ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» №8 про користування електричною енергією був укладений лише з 13 вересня 2018 року, тому саме із вказаної дати на позивача покладаються обов`язки, які випливають із вказаного договору та відповідальність, що випливає із вказаних правовідносин

Також апеляційний суд враховує, що відносини щодо необлікованого використання електричної енергії не є деліктними, а полягають у порушенні укладеного між сторонами договору про користування електричною енергією, тому покладення на позивача відповідальності лише за сам факт проживання у квартирі до якої відповідачем поставляються відповідні послуги, без укладення відповідного договору, не є підставою для відповідальності.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 336/6359/16-ц (провадження № 61-7444св18).

З врахуванням того, що Акт про порушення №46270 від 02 травня 2018 року фактично був складений відносно ОСОБА_4 , як споживача електричної енергії, згідно до договору № 8 від 03 березня 2010 року, рішення комісією ПрАТ «ДТЕК Київській електромережі», що оформлено протоколом №1714 від 20 грудня 2018 року вручено ОСОБА_1 , без посилання на відповідну правову підставу ( номер та дату договору про користування електричною енергією), а повідомлення про сплату за невраховану електричну енергію в розмірі 93 412,52 грн. пред`явлено ОСОБА_4 , апеляційний суд доходить висновку щодо обґрунтованості позовних вимог ОСОБА_1 в частині незаконності ухваленого 20 грудня 2018 року комісією рішення, оформленого протоколом №1714.

Щодо вимог позивача про визнання не законним та скасування Акту про порушення №46270, складеного представниками ПрАТ «ДТЕК Київській електромережі» 02 травня 2018 року, то колегія суддів враховує, що даний документ не є рішення в розумінні положень п.10 ч.2 ст. 16 ЦК України, а є лише способом фіксації виявлених порушень, тому вимоги в цій частині не можуть бути визнанні належним способом захисту, у зв`язку з чим задоволенню не підлягають.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку про те, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення допустив порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права й дійшов до помилкового висновку про відсутність правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог в частині визнання незаконними та скасування рішення комісії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» по розгляду акту про порушення №46270 від 02 травня 2018 року, оформлене протоколом №1714 від 20 грудня 2018 року.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно до ст. 141 ЦПК України визначено, що суд апеляційної чи касаційної інстанціях, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача у разі задоволення позову.

Оскільки суд апеляційної інстанції визнав доведеними позовні вимоги ОСОБА_1 щодо незаконності рішення, ухваленого комісією відповідача, а сам позивач, як споживач, звільнений від сплати судового збору, тому витрати пов`язанні із звернення до суду першої інстанції в розмірі 768, 40 грн., які підлягали сплаті до суду першої інстанції за подачу позовної заяви та 1152,60 грн. за подачу апеляційної скарги, а всього 1921 грн. повинні бути стягнуті з відповідача в дохід держави.

Керуючись ст. 714 ЦК України, ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 27 січня 2020 року скасувати та ухвалити у справі нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії та акту про порушення задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати рішення комісії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» по розгляду акту про порушення №46270 від 02 травня 2018 року, оформлене протоколом №1714 від 20 грудня 2018 року.

В задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (код ЄДРПОУ 4196011 юридична адреса 04080 м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20 ) в дохід держави судові витрати в розмірі 1921 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 03 серпня 2020 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв