Справа № 404/3896/19
Номер провадження 2/404/1037/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді - Бершадської О.В. за участі секретаря- Коноваленко К.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому справу за позовом ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Міської ради м. Кропивницького про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Управління комунальної власності Міської ради м. Кропивницького, яким просить визначити додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Обґрунтовуючи позов зазначала, що є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 . Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, отримала письмове повідомлення про неможливість отримання свідоцтва про прийняття спадщини через пропущення нею шестимісячного строку для прийняття спадщини. Тривалий час вона та її двоюрідний померлий брат не підтримували стосунків через антисоціальний спосіб життя померлого. З 2015 року він піддавався адміністративній відповідальності, кримінальним переслідуванням, перебував під вартою, що підтверджується роздруківкою про наявність судових проваджень в судах м. Кропивницький. Спосіб життя померлого зумовив втрату спілкування з ним і останні роки майже не була обізнана про подробиці його життя та не приймала безпосередньої участі у ньому. Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №310 від ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_2 помер в стаціонарі обласної протитуберкульозної лікарні.

11.09.2018 року ОСОБА_2 був нею похований, що підтверджується свідоцтвом про поховання. Займаючись в подальшому справами померлого лише навесні 2019 року знайшла адвоката, який здійснював захист ОСОБА_2 в кримінальному провадженні № 404/6998/17, номер провадження 1-кп/404/225/13 та яке перебувало на розгляді Кіровського районного суду м. Кіровограда. Від нього отримала документи ОСОБА_2 , серед яких було свідоцтво про право на спадщину за заповітом №232 від 23.02.2018 року, відповідно до якого померлий набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 . До моменту отримання документів від адвоката померлого та враховуючи його спосіб життя, не уявляла, що після його смерті взагалі могла лишитися будь-яка спадщина і тому навіть не замислювалася про необхідність звернення до нотаріуса із відповідною заявою.

Крім цього, після смерті ОСОБА_2 всі її зусилля були спрямовані на виконання боргових зобов`язань пов`язаних із здійсненням поховання померлого. Адже, ніде не працює, має мінливий дохід, і враховуючи раптову смерть ОСОБА_2 не мала в своєму розпорядженні необхідну кількість грошей для його поховання та вимушена була їх позичати. Збіг вищезазначених життєвих обставин призвів до пропуску встановленого ст.1270 ЦК України строку для прийняття спадщині, не з її вини, а тому просить встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Бершадську О.В. для розгляду справи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 25 червня 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, які позивач усунула. Відповідно ухвали судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10 липня 2018 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження. Розгляд цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. Згідно ухвали суду від 02 жовтня 2019 року, за клопотанням позивача, витребувано у Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Писаковської О.І.: належним чином засвідчену інформацію: хто та коли звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті: після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , кому видавалось свідоцтво про право на спадщину та чи є в наявності заповіт. Якщо заведено, то надати належним чином завірену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Від приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Писаковської О.І. 17 жовтня 2019 року, на виконання вимог ухвали суду від 02 жовтня 2019 року, отримано витребувану інформацію. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31 жовтня 2019 року витребувано у Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Писаковської О.І. (вул. В. Чорновола, 46/60 в м. Кропивницький ) та Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі №2 ( вул. Вокзальна, 31 в м. Кропивницький ): інформацію: хто та коли звертався із заявою про прийняття спадщини після смерті: ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , кому видавалось свідоцтво про право на спадщину та чи є в наявності заповіт. На виконання ухвали суду від 31 жовтня 2019 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №2 07 листопада 2019 року повідомлено щодо спадкової справи та заповіту ОСОБА_3 . 12 листопада 2019 року Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І. надано витребувану інформацію. 25 листопада 2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 грудня 2019 року витребувано у Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Писаковської О.І. належним чином засвідчену копію спадкової справи №22/2016 року після смерті: ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . Витребувано у Державного нотаріального архіву в Кіровоградській області Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області інформацію щодо наявності заповітів з 2009 року (якщо такі є) та належним чином засвідчену копію заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , посвідченого 13 червня 2001 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №2, за номером в реєстрі нотаріальних дій 2-1890.

13 січня 2020 року Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І. надано витребувану копію спадкової справи №22/2016 року після смерті: ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судове засідання позивач надала заяву про підтримання вимог. Відповідач повідомлявся, правом подачі відзиву не скористався. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Зясовано, що ОСОБА_2 є двоюрідним братом ОСОБА_1 , що підтверджується Свідоцтвами про народження, Свідоцтвами про розірвання шлюбу, Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, Свідоцтвом про шлюб ( а.с. 51, 52, 53, 54, 55, 61, 62).

Згідно рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26 січня 1999 року, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 позбавлено батьківських прав відносно неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , передавши його на опікування органу опіки та піклування Кіровоградського міськвиконкому. Стягнуто з ОСОБА_5 аліменти на користь тих осіб, установ, яким буде переданий на вихованння неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на його утримання в розмірі 1/4 частки всіх видів заробітку, доходів, але не менше 1/2 частини неоподаткованого мінімуму доходів громадян щомісячно починаючи з 16.10.98 р. до 20.10.2006 року. В іншій частині позовних вимог відмовлено (а.с. 58-59).

Як вбачається із витягу з рішення Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради №221 від 24 береня 1999 року, призначено опікунами: гр. ОСОБА_3 , яка мешкає в АДРЕСА_1 над неповнолітнім онуком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 . Батьки дитини рішенням суду позбавлені батьківських прав (а.с. 60). ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 63). 02 квітня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про зареєстроване право власності на нерухоме майно: квартири АДРЕСА_1 , станом на 01.01.2013 року, ОСОБА_3 -1/ АДРЕСА_2 частина кв.18 (свідоцтво про право власності на житло від 28.09.1998 р. № АДРЕСА_3 /2 частина кв.18 (свідоцтво про право на спадщину від 13.06.2001 р. №2-1888 (а.с.49). ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла (а.с. 65). Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І. 07 листопада 2019 року на запит повідомлено, що за даними Спадкового реєстру Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 58224108 від 07 листопад 2019 року та (Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру за № 58224260 від 07 листопад 2019 року), спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , нею була заведена за № 22/2016 року 02 листопада 2016 року на підставі заяви про прийняття спадщини за законом зареєстрованої у книзі обліку та реєстрації спадкових справ № 50 від ОСОБА_2 . Інші спадкоємці у встановлений законом строк не звертались, заяв про прийняття або про відмову від спадщини не подавали. 13 червня 2001 року за реєстровим № 2-1890 ОСОБА_7 , державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори був посвідчений заповіт від ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 на ім`я ОСОБА_2 . 23 лютого 2018 року, нею було видано: свідоцтво про право на спадщину за заповітом за реєстровим № 232, що складається з вкладів, на ім`я спадкоємця - ОСОБА_2 . Інші свідоцтва про право на спадщину на даний момент не видавались (а.с. 76-79, 85-87).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 24). Позивач звернулася до Приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Писаковської О.І. із заявою про відкриття спадкової справи та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, яке залишилось після смерті ОСОБА_2 . Проте нотаріусом 02 травня 2019 року за вих.№98/02-31 їй роз`яснено, що заява не може бути її прийнята, так як нею пропущено шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем постійно не проживали (а.с .21). Приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Писаковською О.І. 10 жовтня 2019 року на запит повідомлено, що за даними Спадкового реєстру Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за № 57867562 від 10 жовтня 2019 року та (Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру) за № 57867459 від 10 жовтня 2019 року), спадкова справа до майна померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася. Спадкоємці у встановлений законом строк не звертались, заяв про прийняття або про відмову від спадщини не подавали. Свідоцтва про право на спадщину на даний момент не видавались (а.с. 43-46). Спір виник з приводу надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини ( ч.1 ст. 1270 ЦК України) встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини ОСОБА_2 є день його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивачка не проживала постійно із спадкодавцем, тому повинна була прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 07.03.2019 року. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку про наявність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Частина 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Спадкове право тісно пов`язане з усіма іншими видами майнових прав. З одного боку після смерті певної особи найчастіше залишається майно, яке знаходиться на праві власності та інших речових правах. Вони є об`єктом переходу за спадщиною після смерті їх власника. З іншого боку, спадкування - один зі способів набуття майнових прав, що зближує його з зобов`язальним правом. Тому спадкове право і займає проміжне місце між речовим та зобов`язальним правом. У разі спадкування за заповітом воля спадкодавця виражається у заповіті, який за своєю правовою природою є одностороннім правочином і тому регулюється не тільки нормами спадкового права, але також підпорядковується загальним правилам про вчинення правочинів та про їх недійсність. Якщо стосовно майна укладений заповіт, то пріоритет надається саме цьому виду спадкування. Якщо заповіту немає або його визнано недійсним, або якщо усі спадкоємці відмовилися від спадщини чи померли до її відкриття, то настає спадкування за законом. Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у ст.1217 ЦК України 2004 року, інші норми ЦК України передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою.

З аналізу наведених норм убачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядку ст.1277 ЦК України. При цьому, ст. 1277 ЦК передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч.3 ст.1277 ЦК). Так, матеріали справи не містять рішення суду про визнання спадщини після померлого ОСОБА_2 відумерлою, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався. З огляду на викладене суд вважає, що поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч.2 ст.1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку). Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивачка не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку щодо задоволення її вимог.

З набранням чинності 15 грудня 2017 року змін до Цивільного процесуального Кодексу України було оновлено перелік основних засад (принципів) цивільного судочинства, в якому особливе місце посів основоположний принцип верховенства права. Принцип верховенства права неодноразово був розтлумачений Європейським судом з прав людини в контексті Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, які є джерелом права (стаття 3 ЦПК України). Тому, при вирішенні справи не варто дотримуватися виключно рамок формальної законності як суворої відповідності букві закону, а слід тлумачити закон та вирішувати конкретну справу з точки зору сумісних вимог верховенства права, таких як правова визначеність, пропорційність, пріоритетність прав людини, тощо. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому, ст.64 Конституції України передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним стороною позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81,141, 263- 265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління комунальної власності Міської ради м. Кропивницького про визначення додаткового строку для прийняття спадщини- задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати вважати по фактично понесеним стороною позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ;

відповідач: Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, місцезнаходження: вул. Велика Перспективна, 41, .

Повне судове рішення складено 23.01.2020 року

Суддя Кіровського О. В. Бершадська

районного суду

м.Кіровограда