ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/363/20 Справа № 710/156/18
Шполянський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24 січня 2020 р. м. Черкаси

Суддя судової палати в цивільних справах Черкаського апеляційного суду, Сіренко Ю.В., розглянувши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 4 грудня 2019 року по справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про визнання договору недійсним, -

в с т а н о в и в :

У лютому 2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 39010,87 грн.

Також, у березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся в суд із зустрічним позовом до ПАТ КБ «ПриватБанк» про визнання договору недійсним.

Рішенням Шполянського районного суду Черкаської області від 4 грудня 2019 року позов ПАТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись із даним рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 оскаржив його в апеляційному порядку.

У апеляційній скарзі ставить питання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору посилаючись на те, що на даний час він є не працевлаштованим та не має жодних доходів, що підтверджується довідкою про доходи. Він не перебуває на пенсійному обліку та не отримує пенсії, що також підтверджується довідкою. ОСОБА_1 не перебуває на обліку в центрі зайнятості та не отримує виплати по безробіттю та не отримує жодної соціальної допомоги, а тому вважає, що він знаходиться у вкрай скрутному матеріальному становищі та не може сплатити судовий збір.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення, як таке, що необґрунтоване належними та допустимими доказами враховуючи наступне.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 на підтвердження свого скрутного матеріального становища надав докази про те, що він не працевлаштований, не отримує прибутку чи соціальної допомоги, а тому є особою яка може бути звільнена від сплати судового збору.

Однак, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 1986 року народження є особою працездатного віку.

Стаття 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачає вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, до яких скаржник не відноситься.

Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що вказані скаржником обстави не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення його від сплати судового збору, оскільки останнім не надано достатніх доказів неможливості виконання свого процесуального обов`язку.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, при поданні зустрічного позову ОСОБА_1 сплачувався судовий збір.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду так як не відповідає вимогам ст.356 ЦПК України, а саме: при подачі апеляційної скарги не оплачено судовий збір.

Як вбачається з апеляційної скарги ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої інстанції в повному обсязі. Вимоги первісного позову ПАТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів є вимогами майнового характеру. Вимоги про визнання правочину недійсним, за зустрічним позовом, є вимогами немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви фізичною особою немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду визначений у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи, що позовна заява та зустрічна позовна заява подані до суду першої інстанції у лютому та березні 2018 року, тому необхідно при визначенні розміру судового збору, враховувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року, який становить 1762,00 грн.

В даному випадку при поданні позовної заяви ПАТ КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості мав сплатити 1762,00 грн., а ОСОБА_1 при поданні зустрічного позову - 704,80 грн., що разом становить 2466,80 грн.

Таким чином, скаржнику при поданні апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції необхідно сплатити 3700,20 грн. (150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви).

На підтвердження оплати судового збору до Черкаського апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Згідно ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК, в разі неусунення недоліків до встановленого терміну, скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 4 грудня 2019 року підлягає залишенню без руху для сплати судового збору в розмірі 3700,20 грн. з наданням десятиденного строку з дня вручення копії даної ухвали.

Керуючись ст. ст.185, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шполянського районного суду Черкаської області від 4 грудня 2019 року у даній справі - залишити без руху, надавши десятиденний строк з моменту отримання скаржником копії ухвали Черкаського апеляційного суду для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

Квитанцію про сплату судового збору направити на адресу апеляційного суду в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін апеляційна скарга відповідно до вимог ч. 3 ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Сіренко