Справа № 710/423/20
Провадження № 2/710/236/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.07.2020 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Побережної Н.П.,

за участі секретаря судового засідання - Бараненко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шполянської міської ради ОТГ, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

22.04.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, в якому позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лебедин Шполянського району Черкаської області, актовий запис про смерть № 323 від 27.08.2019.

Свій позов позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після смерті матері залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 1,72 га, що розташована на території Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивач в силу свої професійної діяльності, яка передбачає наукову, викладацьку, а також роботу пов`язану із щоденним рятуванням життя тварин, є досить зайнятою людиною, тому на похоронах матері домовився зі своєю сестрою - ОСОБА_2 , яка одночасно є донькою ОСОБА_3 , що та у становлений законом строк звернеться до нотаріальної контори із заявою на прийняття спадщини після смерті матері, після чого, як спадкоємець, який прийняв спадщину, надасть позивачу згоду на прийняття цієї ж спадщини, у разі пропуску позивачем строку встановленого на звернення із відповідною заявою. Однак, як з`ясувалося ОСОБА_2 також пропустила строк для прийняття спадщини. Так, часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини - 23.02.2020 та подачею позовної заяви до суду складає 1 місяць і 22 дні та є незначним, тому, на думку позивача, наявні підстави для задоволення вимог щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. За таких обставин позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідач надав до суду відзив, в якому вказав, що позивач міг подати заяву про прийняття спадщини з ІНФОРМАЦІЯ_1 по 23.02.2020, пропуск строку аргументував зайнятістю на роботі. На думку відповідача вказана позивачем причина не є поважною.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, в якому вказав, що причини з яких ним було пропущено строк для прийняття спадщини після смерті його матері не пов`язані з непереборними труднощами. Водночас у своєму позові позивач посилається на можливість суду визначити додатковий строк для прийняття спадщини, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Закінчення строку для прийняття спадщини після смерті матері позивача припало на 23.02.2020. Таким чином, часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та днем звернення позивача до суду з позовом, враховуючи форс-мажорні обставини, є незначним оскільки складає 17 діб ( з 23.02.2020 по 12.03.2020), що є підставою для суду у задоволенні позовної вимоги відповідно до правової позиції, викладеної Касаційним цивільним судом Верховного Суду у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17. Крім цього позивач просить врахувати те, що до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини він звернувся в межах того часу, коли орган місцевого самоврядування ще не набув права на звернення до суду з вимогою про визнання спадщини відумерлою.

У судове засідання позивач не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце судового розгляду була повідомлена належним чином.

Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 29.04.2020 було відкрито провадження по справі.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 06.07.2020 було закрито підготовче провадження по справі.

2. Мотивувальна частина:

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов підлягає до задоволення на підставі наступного.

Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської РДА місце проживання ОСОБА_1 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 6).

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лебедин Шполянського району Черкаської області (а.с. 9).

Відповідно до довідки, виданої виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ, ОСОБА_3 постійно проживала та була зареєстрована в с. Лебедин, Шполянського району Черкаської області в господарстві дочки ОСОБА_2 по АДРЕСА_2 . На час відкриття спадщини за даною адресою ніхто із спадкоємців не був зареєстрований та не проживав. Малолітні, неповнолітні та недієздатні в даному будинку не проживали та не проживають (а.с. 10).

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Лебединською сільською Радою депутатів трудящих, ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис № 35. Батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 11).

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №173023 він був виданий ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 1,72 га в межах Лебединської сільської ради на підставі розпорядження Шполянської райдержадміністрації від 13.09.2004, №503 (а.с. 12).

Згідно з листом Шполянської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_5 від 14.04.2020 ніхто не прийняв спадину після смерті ОСОБА_3 . У зв`язку з цим відповідно до ч. 2 ст.1272 ЦК України немає спадкоємців, які б надали письмову згоду на подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 13).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), № інформаційної довідки 60000723, за параметрами запиту: « ОСОБА_3 , рік смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 » інформація відсутня (а.с. 14).

Згідно з адвокатським запитом адвоката Меньших М.О., адресованого приватному нотаріусу Білоусу В.П., адвокат просив останнього надати йому письмову інформацію відносно дати заведення спадкової справи, осіб, які звернулися з заявами про отримання спадщини та осіб, що отримали свідоцтво права власності на свою частку у спадковому майні після смерті ОСОБА_6 (а.с. 13).

Відповідно до диплома доктора наук ОСОБА_1 захистив дисертацію за спеціальністю: «Патологія, онкологія і морфологія тварин» (а.с. 15).

Згідно з довідкою, виданою Національним університетом біоресурсів і природокористування України, ОСОБА_1 дійсно працює у Національному університеті біоресурсів і природокористування України на посаді завідувача кафедри хірургії і патофізіології (а.с. 16).

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За змістом ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місцепроживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Так, судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач на час відкриття спадщини постійно разом з спадкодавцем не проживав. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 23.02.2020.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа №6-1320цс17 від 23.08.2017.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач просить суд врахувати, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини, пропущено ним з об`єктивних причин, а саме через те, що він є лікарем-хірургом ветеринарної медицини одночасно - завідувач кафедри хірургії і патофізіології та доктором ветеринарних наук, отже, в силу свої професійної діяльності, яка передбачає наукову, викладацьку, а також роботу пов`язану з щоденним рятуванням життя тварин, є досить зайнятою людиною, тому на похоронах матері домовився зі своєю сестрою - ОСОБА_2 , яка одночасно є донькою ОСОБА_3 , що та у встановлений законом строк звернеться до нотаріальної контори із заявою на прийняття спадщини після смерті матері, після чого, як спадкоємець, який прийняв спадщину, надасть позивачу згоду на прийняття цієї ж спадщини, у разі пропуску позивачем строку встановленого на звернення із відповідною заявою. В свою чергу ОСОБА_2 також пропустила строк для прийняття спадщини.

Так, твердження позивача про те, що нього з іншим спадкоємцем була домовленість про те, що той у встановлений законом строк звернеться до нотаріальної контори із заявою на прийняття спадщини після смерті матері, після чого, як спадкоємець, який прийняв спадщину, надасть позивачу згоду на прийняття цієї ж спадщини, у разі пропуску позивачем строку встановленого на звернення із відповідною заявою, однак інший спадкоємець свою домовленість порушив - не є переконливим доказом необхідності існування передумов для визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини. Оскільки, законодавство України, зокрема ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, які за своєю природою є імперативними нормами, передбачають обов`язок спадкоємців у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, звернутися з заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач вказує на віддаленість його місця місцезнаходження, а саме проживання у місті Києві.

Як уже зазначалося судом, у постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважною причиною пропуску строку визнається, серед іншого, і велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна.

Крім того, суд вказує на те, що строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 закінчився 23.02.2020, а позивач відправив позовну заяву до суду засобами поштового зв`язку 14.04.2020, тобто проміжок між закінченням строку для прийняття спадщини та подачею позовної заяви до суду становить 1 місяць 22 дні, що відповідно до позицій Верховного Суду, викладених в постановах від 17.10.2018 у справі №681/203/17 та від 07.04.2020 у справі №756/9379/15-ц є підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити позов у повному обсязі.

Заходи забезпечення позову не застосовувались.

Позивач просить судові витрати у справі залишити на його рахунку.

Керуючись ст. ст. 1221, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 142, 206, 211, 263-265, ч.1 ст. 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Лебедин Шполянського району Черкаської області, актовий запис про смерть № 323 від 27.08.2019.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржене сторонами в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду через Шполянський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.П. Побережна