Провадження № 2/359/2024/2020
Справа № 359/3963/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Яковлєвої Л.В.,

при секретарі Русан А.М.,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

27 травня 2020 року позивач звернулась до суду з вказаним позовом, яким просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 29 травня 1996 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради міста Дніпропетровська, актовий запис № 146.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 29 травня 1996 року сторони зареєстрували шлюб. Від цього шлюбу мають спільного сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Протягом останніх двох років сімейне життя між подружжям поступово погіршувалось, що в кінцевому випадку призвело до фактичного припинення шлюбних стосунків, у зв`язку з чим позивач вже протягом року проживає окремо від відповідача. Намірів налагодити стосунки сторони не мають. Спори щодо розподілу спільного майна та про утримання дитини наразі відсутні.

Ухвалою суду Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2020 року відкрито провадження по цивільній справі за позовною ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

В підготовче судове засідання сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Натомість подали до суду заяви, в яких : позивач позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, розгляд справи просила здійснити у її відсутність, а відповідач позов визнав повністю та просив розгляд справи проводити у його відсутність.

За наслідком підготовчого судового провадження су, відповідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, вправі постановити рішення по суті, якщо позов визнається відповідачем.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, оскільки визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав та інтересів інших осіб.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяви позивача та відповідача, матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини. Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року (серія А, №303А, п.2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Згідно ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В судовому засіданні встановлено, що 29 травня 1996 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради міста Дніпропетровська зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 146. Наведене підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 (а.с.11).

Після реєстрації шлюбу подружжю присвоєно єдине прізвище - ОСОБА_5 . Наведене, крім свідоцтва про одруження, підтверджується також свідоцтвом про переміну прізвища, імені, по батькові серії НОМЕР_2 виданого 18 квітня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради міста Дніпропетровська (а.с. 12).

Від цього шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Наведене підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 27 грудня 2012 року виконавчим комітетом Мартусівської сільської ради Бориспільського району Київської області (а.с.13).

Відповідно ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. При розгляді справ про розірвання шлюбу суд має встановлювати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, можливість збереження шлюбу в подальшому.

Згідно ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Статтею 112 СК України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Зі змісту позовної заяви, вбачається, що спільне життя у сторін не склалося, подружніх та сімейних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть. З цих підстав подальше існування сім`ї неможливе. Також в судовому засіданні встановлено, що майновий спір та спір щодо місця проживання дитини відсутні.

Враховуючи викладене, суд вважає встановленим, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам, що має істотне значення, у зв`язку з чим укладений шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід розірвати на підставі ст. 112 Сімейного кодексу України.

Відповідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач в прошальній частині позову заявила таку вимогу, у зв`язку з чим, після розірвання шлюбу, суд вбачає підстави для відновлення ОСОБА_1 дошлюбного прізвища ОСОБА_1 .

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача.

При зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп. Наведене підтверджується квитанцією про сплату № 68201 від 26 травня 2020 року (а.с. 18).

Зважаючи на вказане, з відповідача на користь позивача на підставі ст.ст. 133, 141 ЦПК України слід стягнути судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп..

Керуючись ст. ст. 110 ч.1, 112 СК України, ч. 4 ст. 206, ст. 263-265, 268 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 29 травня 1996 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради міста Дніпропетровська, актовий запис № 146.

Відновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дошлюбне прізвище ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий 20 травня 1999 року Новомосковським МВ УМВС України в Дніпропетровській області, код платника податку НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (зареєстрована за адресою : АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_6 виданий 18 травня 2000 року Кіровським РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області, код платника податку НОМЕР_7 ) витрати по оплаті судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 (вісімдесят) копійок.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.В. Яковлєва