КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/3285/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 759/10469/19

23 січня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Масловській К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошина Олександра Сергійовича на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року, постановлену під головуванням судді Петренко Н.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотечного договору недійсним в частині,-

в с т а н о в и в:

10 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотечного договору недійсним в частині.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12 червня 2019 року відкрито провадження у даній цивільній справі.

Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотечного договору недійсним в частині - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 19 грудня 2019 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Порошин Олександр Сергійович подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що ухвала суду є незаконною, постановлена з порушенням норм процесуального права. Зазначив, що в судове засідання, призначене на 04.12.2019 року на 11 год. 30 хв. представник позивача запізнився, приблизно на 30 хвилин, у зв`язку з тим, що в нього відбувся гіпертонічний криз. Так як вказана подія була непередбачуваною та відбулася раптово, то ця обставина є поважною причиною неявки в судове засідання його, як представника позивача. Посилається на те, що у нього не було можливості завчасно попередити суд першої інстанції про причини його неявки в судове засідання 04.12.2019 року.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» адвокат Ковалик Віталій Васильович просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги посилаючись на те, що додані до апеляційної скарги документи на підтвердження поважності причин неявки представника позивача в судове засідання, призначене на 04.12.2019 року не є достовірними та достатніми в розумінні ст.76-80 ЦПК України. Також з наданих документів не можливо встановити їх дійсність, оскільки на них немає ані штампу медичної установи, ні печатки медичного закладу. Крім того, представник позивача не з`явився і в попереднє судове засідання, призначене на 30.09.2019 року та не надав доказів поважності причини неявки.

Позивач ОСОБА_1 , представник відповідача Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» та третя особа: ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи судом повідомлялися у встановленому законом порядку, а тому колегія суддів вважає можливим розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12 червня 2019 року було відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 30 вересня 2019 року, об 11 годині 30 хвилин.

У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, призначене на 30 вересня 2019 року, розгляд справи було відкладено на 04 грудня 2019 року на 11 годину 30 хвилин.

У судове засідання, призначене на 04 грудня2019 року, учасники справи, в тому числі позивач та його представник повторно не з`явилися, у зв`язку з чим судом першої інстанції було постановлено оскаржувану ухвалу про залишення позову без розгляду.

Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотечного договору недійсним в частині, суд першої інстанції посилався на те, що належним чином повідомлений позивач не з`явився в судові засідання, призначені на 30.09.2019 року та на 04.12.2019 року, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не подавав.

Колегія суддів вважає, що такий висновок суду першої інстанції в повній мірі відповідає дослідженим матеріалам справи та вимогам процесуального права з наступних підстав.

Наслідки неявки в судове засідання позивача визначені частиною 5 ст. 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом зазначених вище процесуальних норм, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Право суду на залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе й у разі наявності заяви позивача про розгляд справи без його участі, за умови, що його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, судові засідання справі були призначені судом першої інстанції на 30.09.2019 року та на 04.12.2019 року.

Позивач ОСОБА_1 був в установленому законом порядку повідомлений про розгляд справи 30 вересня 2019 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення 21 червня 2019 року. (а.с.21)

Будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, позивач в судове засідання призначене на 30.09.2019 року особисто не з`явився та не забезпечив явку свого представника, про причини неявки суд не повідомив, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено судом на 04.12.2019 року на 11:30 год.

Судова повістка про виклик в судове засідання 04.12.2019 року на 11 годину 30 хвилин була вручена позивачу ОСОБА_1 03 жовтня 2019 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення. (а.с.50)

У судове засідання, призначене на 04 грудня 2019 року, позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно не з`явився, заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не подав, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив, у зв`язку з чим судом першої інстанції було постановлено ухвалу про залишення позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги про помилковість висновку суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду з посиланням на те, що представник позивача не з`явився в судове засідання 04.12.2019 року на 11 годину 30 хвилин з поважних причин, оскільки в нього відбувся гіпертонічний криз й про вказану обставину не було можливості завчасно попередити суд першої інстанції, що підтверджується медичною довідкою, колегія суддів відхиляє, з огляду на наступне.

З наданої представником позивача адвокатом Порошиним О.С. довідки Центру екстреної медичної допомоги медицини катастроф міста Києва лише вбачається, що 04.12.2019 року об 11-20 було проведено огляд пацієнта Порошина О.С. та надано лікарські препарати, однак коли надійшов виклик лікаря, причину звернення та діагноз в ній не зазначено. Вказана довідка надана представником позивача лише до апеляційної скарги. До суду першої інстанції ні позивачем, ні його представником жодної інформації про причину їх повторної неявки в судове засідання не надавалось.

При цьому судом апеляційної інстанції враховується тривалий час перебування справи в провадженні суду першої інстанції на стадії підготовчого засідання, майже півроку, а також те, що позивач, як найбільш зацікавлена особа в розгляді даної справи, мав право бути присутнім в судовому засіданні особисто, проте таким правом не скористався.

У частинах першій, другій та четвертій статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Колегією суддів враховується також те, що неможливість представника позивача взяти участь у судовому засіданні не позбавляє останнього можливості брати участь у судовому процесі особисто, а згідно з вимогами частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Враховуючи вказані фактичні обставини справи та надані на їх підтвердження докази, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про наявність правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, так як належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи у його відсутності до суду не подав. Доводи апеляційної скарги вказаних висновків суду першої інстанції не спростовують.

Колегією суддів враховує також ту обставину, що залишення вказаного позову судом без розгляду, не позбавляє позивача права на судовий захист, так як особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки оскаржувану ухвалу постановлено судом першої інстанції з дотриманням норм процесуального права, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість доводів апеляційної скарги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошина Олександра Сергійовича, про відсутність правових підстав для її задоволення та про залишення ухвали Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Порошина Олександра Сергійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 04 грудня 2019 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», третя особа: ОСОБА_2 про визнання іпотечного договору недійсним в частині - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 27 січня 2020 року.

Головуючий: Судді: