Справа № 646/7903/18
№ провадження 2/646/289/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.01.20 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Шелест І.М.,

за участі секретаря Хілінського М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

у присутності позивача ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2

представника позивача - адвоката Грібової О.А.

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , в обґрунтування позову зазначила, що 19 липня 2014 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб у Червонозаводському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 357, від шлюбу мають доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка буде мешкати із матір`ю. Життя подружжя не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини. З листопада 2016 року сімейні стосунки погіршились, воно відображається у неприязнених стосунках один до одного, які втілюються у постійні сварки, конфлікти. Подружжя припинили шлюбні стосунки, вести спільне господарство, проявляти турботу один до одного, внаслідок чого подальше життя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам. Позивач вважає, що примирення та збереження шлюбу неможливе і тому просила розірвати шлюб та залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

Ухвалою судді від 26.02.2019 було відкрито загальне позовне провадження у справі.

25.03.2019 за клопотанням відповідача ОСОБА_2 подружжю було надано строк для примирення 6 місяців.

25.09.2019 відновлено провадження у справі.

Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харків від 22.11.2019 відмовлено у прийнятті уточненого позову.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримала, наполягала на розірванні шлюбу, зазначила, що під час перебування у шлюбних відносинах відповідач застосовував насилля до неї, у присутності дитини. Вона зверталась із заявою внесення відомостей в ЄРДР.

Тільки за допомогою своїх батьків вона у листопаді 2018 року змогла виселити ОСОБА_1 з належної на праві власності квартири. З того часу колишній чоловік погрожує їй, робить життя нестерпним. Їй незрозуміла така поведінка відповідача, який матеріально дитині не допомогає, з листопада 2018 року проживає з іншою жінкою.

Позивач та її представник наполягали на розірванні шлюбу, після розірвання шлюбу просили залишити прізвище " ОСОБА_1 ".

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні не заперечував проти розірвання шлюбу, зазначив, що всі звинувачення позивача відкидає, кримінальне провадження відносно нього закрито, дитина була довгоочікуваною, дружину не бив. Передумовами розірвання шлюбу є прискіпливе ставлення матері позивача до нього. Шлюбні відносини припинені з 08.11.2018. На теперішній час мешкає з іншою жінкою.

Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 , сторони одружилися 19.07.2014 року (а.с.5).

У сторін народилася донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 (а.с. 6).

Причиною припинення шлюбно-сімейних відносин являється те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного. Сім`я розпалася та існує формально. Оскільки подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, шлюб підлягає розірванню.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона бажає залишити його після розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 141, 263-265, 280, 282, 354 ЦПК України, ст. ст. 75, 104, 110-112, 161 СК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити повністю.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 19.07.2014 року Червонозаводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, запис акту № 357.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище - « ОСОБА_1 ».

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст рішення виготовлено 27.01.2020.

Суддя: І.М. Шелест