Провадження № 2/127/5453/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2020 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді Ан О.В.,

за участю секретаря Власюк І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду з грудня 2018 перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , відповідно до уточненої редакції якого позивач просить:

- встановити факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_3 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 01.04.1996 до 24.04.2013;

- змінити черговість одержання права на спадкування майна померлого ОСОБА_3 , визначивши право ОСОБА_1 на спадкування за законом разом із спадкоємцем першої черги ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Підставами позову вказала тривале проживання із ОСОБА_3 однією сім`єю без реєстрації шлюбу та догляд за померлим, тому є спадкоємцем першої черги та має право на частку спадщини.

Позивач до судового засідання не прибула, однак 27.07.2020 її представник адвокат Вдовцова Л.К. подала клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки перебуває у відпустці.

Відповідач до судового засідання не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив, хоча про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи до судового засідання не з`явився, однак подав заяву відповідно до якої просив розглядати справу за його відсутності. При вирішенні справи поклався на розсуд суду.

Згідно ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні у випадку першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Аналізуючи вказану норму, суд констатує, що відкладення розгляду справи можливо лише у разі неявки належним чином повідомленого учасника справи викликаної поважними причинами. В разі, якщо причини неявки, визнані неповажними суд розглядає справу за відсутності такого учасника.

При визначенні поважності або неповажності причин неявки сторони позивача, судом враховано, що договір про надання правової допомоги ОСОБА_1 укладений в період відпустки адвоката Вдовцової Л.К. Тобто при укладенні угоди ОСОБА_4 заздалегідь усвідомлювала, що не зможе прибути в судове засідання 28.07.2020, при цьому погодилась на представлення інтересів клієнта. Вказані обставини на думку суду свідчать, що причини неявки представника позивача викликані обставинами, які не є поважними. В той же час позивач не з`явившись до суду взагалі не повідомила про причини неявки.

Тому у відповідності до ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Судом встановлено, що в травні 2017 ОСОБА_1 звернулася до Вінницького міського суду Вінницької області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Перша Вінницька державна нотаріальна контора, та просила:

1) встановити факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 із 1996 до дня його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

2) змінити черговість одержання права на спадкування майна, визначивши право ОСОБА_1 на спадкування за законом разом із спадкоємцем першої черги ОСОБА_2 ;

3) визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину, видане Першою Вінницькою державною нотаріальною конторою 07.10.2017 (спадкова справа № 523/2013, реєстр № 2/2471) на ім`я ОСОБА_2 ;

4) визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Позов мотивовано тим, що з 1996 до 24.04.2013 ОСОБА_1 перебувала у фактичних шлюбних відносинах та проживала однією сім`єю із ОСОБА_3 . У період спільного проживання вони мали спільний бюджет та побут, здійснювали спільні витрати на майно в інтересах сім`ї, мали взаємні права та обов`язки як подружжя. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну йому квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . До Першої Вінницької державної нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 окрім ОСОБА_1 звернувся син померлого ОСОБА_2 ОСОБА_1 вважала, що вона є спадкоємцем першої черги, оскільки протягом тривалого часу проживала однією сім`єю із ОСОБА_3 без реєстрації шлюбу та доглядала за померлим, який знаходився у безпорадному стані.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2018, залишеним без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 17.01.2019, позов задоволено частково. Встановлено факт проживання ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 01.01.2004 до 24.04.2013. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про зміну черговості одержання права на спадкування, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності в порядку спадкування за законом на Ѕ частку квартири, відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 24.06.2020 рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2018 та постанову Вінницького апеляційного суду від 17.01.2019 в частині відмови у задоволенні позову про зміну черговості одержання права на спадкування скасовано, справу у цій частині передано на новий розгляд до суду першої інстанції. В решті рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 18.09.2018 та постанову Вінницького апеляційного суду від 17.01.2019 залишено без змін (на 110-116 а.с.).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Аналізуючи встановлені обставини, суд констатує, що ОСОБА_1 пред`явлений тотожний позов до ОСОБА_2 з однаковими підставами та предметом позову.

Вимоги про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання права власності в порядку спадкування за законом, вирішені рішенням суду, яке набрало законної сили, що є підставою для закриття аналогічних позовних вимог у даній справі.

Вимоги ОСОБА_1 в частині зміни черговості одержання права на спадкування розглядаються іншим складом суду, тому аналогічні у даній справі слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 255, 257, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу та визнання права власності в порядку спадкування за законом закрити.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про зміну черговості спадкування залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: