Справа № 305/556/20
Провадження по справі №2/305/423/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2020 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючої судді Бліщ О.Б.

секретаря с/з Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся у суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі вони зареєстрували шлюб

09 лютого 2002 року у відділі запису актів громадянського стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області про що складено відповідний актовий запис за № 18. За час спільного проживання у шлюбі у сторін дітей не народилося. Причиною розірвання шлюбу зазначає те, що сімейні відносини між ними не склалися через різні погляди на сімейне життя та обов`язки, а також відсутність спільних інтересів. У зв`язку з чим, вони з лютого 2020 року не проживають подружнім життям та не ведуть спільного господарства. На даний час між ними зникли почуття любові. Зазначає, що на час подачі позовної заяви до суду вони не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету та не проживають разом як сім`я, у зв`язку з чим сімейні зв`язки між ними фактично втрачені.

Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Жодна з сторін не надала суду клопотання про їх виклик в судове засідання. Разом з тим, в ухвалі про відкриття провадження у справі від 21.05.2020 відповідачу був наданий строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, на подачу відзиву на позовну заяву. Відзиву на день судового розгляду справи відповідачка

ОСОБА_2 , суду не надала.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що відповідачем у встановлений законом строк відзив не подано, в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

Сторони зареєстрували шлюб 09 лютого 2002 року у відділі запису актів громадянського стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області про що складено відповідний актовий запис за № 18.

За час спільного проживання у шлюбі у сторін дітей не народилося.

Так, згідно зі ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова у його розірванні буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

У відповідності до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя, на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Окрім наведеного, положеннями п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» регламентовано, що «проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

З`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини припинення сімейних стосунків, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, відповідно до ст. 112 СК України, оскільки встановлено, що причина розпаду подружніх відносин між сторонами є справжньою, глибинною. Шлюб між сторонами носить формальний характер, їх подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, який наполягає на розірванні шлюбу, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, судом встановлено, що відповідачка ОСОБА_2 у зв`язку з реєстрацією шлюбу свого дошлюбного прізвища не змінювала, що підтверджується оригіналом повторного свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 24.04.2020.

В силу вимог ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Таким чином, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати у Рахівський районний відділ ДРАЦС Південно-Західного МУ Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання.

У позовній заяві не ставилось питання щодо вирішення судових витрат, тому суд вважає за необхідне залишити такі за позивачем ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 206, 263-265, 273, 354, 355, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що був зареєстрований 09 лютого 2002 року у відділі запису актів громадянського стану Рахівського районного управління юстиції Закарпатської області про що складено відповідний актовий запис за № 18 розірвати.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати у Рахівський районний відділ ДРАЦС Південно-Західного МУ Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), для виконання

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд, Закарпатської області.

Головуюча: Бліщ О.Б.