Справа № 216/5521/16-ц
провадження №2/216/188/20
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Бутенко М. В.
секретаря судового засідання Клименко О.В.
розглянувши заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил Користування електричною енергією для населення,-
Представник позивача Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» Федько Н.Б. в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, у якій просить суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити в повному обсязі, слухати справу у заочному порядку.
Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, судові повістки направлені їм за адресами зазначеними в позовній заяві не отримують, інформації щодо інших адрес для листування в порушення вимог ст. 131 ЦПК України суду не надано. Додатково повідомлялися про розгляд справи на сайті суду. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомила, не надала суду жодної заяви або клопотання. На думку суду, така поведінка відповідачів свідчить про недобросовісне користування правами сторони у цивільному процесі, у зв`язку з чим суд визнає неповажною неявку відповідачів та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, та зі згоди представника позивача, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При цьому, згідно роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Акціонерне Товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» у відповідності із Законом України „Про електроенергетику" та ПКЕЕН, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999р. постачає електричну енергію його споживачам.
Відповідач ОСОБА_1 є споживачем Криворізькимх міських електричних мереж, на нього відкрито особистий рахунок № НОМЕР_1.
05. 02.2014 року за адресою: АДРЕСА_1 . Представниками енергопостачальника у відповідності із п.37 ПКЕЕН було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: використання недорахованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення після відключення поза приладом обліку прихованим способом.
Самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладання електопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення порушенням Правил.
Нормою ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Згідно з п. 48 Правил користування електричної енергії для населення за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку споживач несе відповідальність згідно із законодавством.
Відповідно до п. 53 Правил користування електроенергією для населення розмір збитків, завданих енергопостачальникові порушення правил користування електричною енергією, розраховується за добовою величиною розрахункового споживання електроенергії та за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами, які діяли у розрахунковий період. Розмір відшкодування збитків згідно з Правилами обчислюється за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення даних Правил, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006(з відповідними змінами).
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.
Отже з урахуванням задоволення позову в повному обсязі з відповідачів на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 1378,00 грн.
На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 5-8, 12-19, 23, 89, 128, 131, 136, 141, 197, 258-259, 263,265, 268, 274, 280-283, 354-355 ЦПК України, ч.2 ст.11, 15, 16, 22 ЦК України; ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п.37, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, суд -
Позовну заяву Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (раніше публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго") до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил Користування електричною енергією для населення - задовольнити.
Стягнути в рівних частинах з відповідачів ОСОБА_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь Акціонерного Товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», витрати, пов`язані з оплатою судового збору в сумі 1378 грн. 00 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Суддя: М.В. Бутенко