КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

31 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Соломянського районного суду м. Києва від 13 листопада2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Транспеле» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків, -

встановив:

Рішенням Соломянського районного суду м. Києва від 13 листопада 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Виходячи із ставкипередбачено п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, судовий збір справляється у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судовий збір за подачу вказаної апеляційної скарги становить 2881,5грн.

Згідно реквізиту рахунків для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач: УК у Солом`янському районі; код за ; банк отримувача: казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998 ; Р/Р № UA0026010.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного судув оригіналі.

Крім цього, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно із ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення було ухвалене 13 листопада 2019 року з апеляційною скаргою апелянт звернувся 27 липня 2020 року та подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Однак в клопотанні про поновлення строків на апеляційне оскарження не зазначено жодних поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

На підставі вище викладеного приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження або надання підтвердження дати отримання апелянтом копії оскаржуваного рішення.

А тому, апелянту потрібно зазначити поважну причину пропуску строку на оскарження рішення суду першої інстанції або надати підтвердження дати отримання апелянтом копії оскаржуваного рішення.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме:сплати судовий збір та зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та надання підтвердження дати отримання повного тексту оскаржуваного рішення.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Соломянського районного суду м. Києва від 13 листопада2019 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Транспеле» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обов`язків залишити без руху та встановити строк дес`ять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних в ній недоліків.

Неусунення недоліків є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гуль