Справа № 236/3216/19
У Х В А Л А

іменем України

"27" липня 2020 р. Краснолиманський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді - Саржевської І.В.,

за участю секретаря - Олійник С.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Лиман Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, суд -

ВСТАНОВИВ:

16.08.2019 до Краснолиманського міського суду Донецької області надішли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою (а.с.1-7).

20.08.2019 ухвалою судді відкрито провадження у цивільній справі, згідно правил ст. 274 ЦПК України, за правилами спрощенного позовного провадження (а.с.36).

05.11.2019 до суду надійшло заперечення відповідача ОСОБА_2 проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.68).

Ухвалою суду від 02.12.2019 розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, визначено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 103-104).

В ході підготовчого судового засідання представник відповідача ОСОБА_3 (а.с. 112, 239-240) заявив клопотання щодо призначення у справі хімічної експертизи давнини документа, проведення якої просить доручити експертам Київської незалежної судово-експертній установі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , етаж 4, на дослідження якої поставити наступне питання: коли саме в липні 2017 року чи в лютому 2018 року було складено надану розписку.

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що відповідач хоч і власноручно писав розписку та підписував її, проте гроші за нею не отримував та розписка була написана не 22.07.2017, а у лютому 2018 року, а тому розписка є безгрошовою. Тому просить суд призначити фізико-хімічної експертизи документа задля встановлення його давнини.

Позивач у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення вищезазначеного клопотання представника відповідача.

Позивач ОСОБА_4 пояснила, що наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 N 1950/5) затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень. Згідно з п. 2.2. Інструкції, на експерта покладається обов`язок забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від органу (особи), який призначив експертизу (залучив експерта). Згідно з п. 3.3 Інструкції, якщо під час проведення експертизи об`єкт дослідження може бути пошкоджений або знищений, у документі про призначення експертизи повинен міститися дозвіл на його пошкодження або знищення. Частина 4 ст. 108 ЦПК України передбачено, що якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою; залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбаченого цим Кодексом, та одержати письмовий дозвіл на його проведення. Відповідно до ч. 3 ст. 106 ЦПК України, висновок експерта, складений за результатами експертизи, під час якої був повністю або частково знищений об`єкт експертизи, який є доказом у справі, або змінено його властивості, не замінює сам доказ та не є підставою для звільнення від обов`язку доказування.

Відповідно до відповіді Київського науково-дослідницького інституту судових експертиз від 10.02.2020 року №11/01-13/1532-20 на адвокатський запит ОСОБА_5 , який діяв в її інтересах, зазначено, що усі діючі методики встановлення давності рукописних документів (у тому числі, власноруч написаної розписки пастою кулькової ручки) є руйнівними. Відповідно до вимог методики, що використовуються для визначення абсолютного віку документів, реєстраційний код 2.1.16 у Реєстрі методик проведення судових експертиз, необхідною умовою проведення даного виду дослідження є отримання дозволу від органу (особи), що призначив експертизу, на використання руйнівних методів дослідження, оскільки при проведенні вказаних експертиз вирізається необхідна кількість штриха (фрагмента), як в досліджуваному документі, так і в порівняльних зразках.

Таким чином, оскільки під час проведення фізико-хімічної експертизи давнини документа, оригінал розписки від 22.07.2017 буде пошкоджений або може бути знищений, позивач не надає дозвіл на проведення такої експертизи, оскільки це є єдиним доказом у справі, який підтверджує факт отримання відповідачем від позивача грошових коштів у борг з зобов`язанням їх повернення.

Позивач ОСОБА_4 зазначила, що відповідач підтвердив, що власноручно написав розписку та підписав її, більш того він має вищу юридичну освіту, а тому розумів та усвідомлював свої дії, та якби він гроші за розпискою не отримував, ніколи не написав би розписку, розуміючи правові наслідки. Відповідач не ставить питання на експертизу щодо належності його підпису у розписці, а має на меті пошкодити або знищити вказаний документ.

Крім того, позивач вважає, що при подачі клопотання про призначення експертизи порушені вимоги ст. 116, 117 ЦПК України.

У зв`язку з необґрунтованістю клопотання та порушення норм цивільно-процесуального законодавства України при подачі просила відмовити у його задоволенні.

Дослідивши клопотання про призначення експертизи, вивчивши матеріали справи у межах заявленого клопотання, вислухавши думку позивача та представника відповідача, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Отже, в даному випадку призначення експертизи не є обов`язковим.

Відповідно до ч. 2 ст. 107 ЦПК України експерт, зокрема, не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Відповідно до ч. 4 ст. 108 ЦПК України якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей: 1) призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою; 2) залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбачені цим Кодексом, та одержати письмовий дозвіл на його проведення.

Відповідно до п. 2.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, на експерта покладаються обов`язки, у тому числі забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від органу (особи), який призначив експертизу.

Приписами ч. 3 ст. 13 ЦПК України встановлено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового розгляду в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

У клопотанні про призначення експертизи відповідачем ставляться на дослідження тільки питання щодо часу (давності) виготовлення розписки та її окремих фрагментів, питання належності відповідачу підпису не ставиться. Позивач заявляє, що при проведенні експертизи з таких питань розписка може бути знищена або пошкоджена, та вважає, що відповідач має на меті пошкодити або знищити вказаний документ, а тому він не надає дозвіл на проведення такої експертизи.

Враховуючи, що призначення експертизи з таких питань не є обов`язковим, представником відповідача не наведено суду переконливих доводів для призначення у справі експертизи, що позивачем не надано дозволу на часткове або повне руйнування документу, що є необхідною умовою для проведення відповідного дослідження, тому суд вважає клопотання безпідставним, таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає, що у підготовчому судовому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче судове засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 103- 105, 107, 108, 113, 200, 260, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 про призначення фізико-хімічної експертизи давнини документа - відмовити.

Підготовче провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, - закрити.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 12.08.2020 об 11 год.00 хв. в приміщенні Краснолиманського міського суду Донецької області.

В судове засідання викликати учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: