Справа № 308/686/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27.01.2020 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Сарай А.І., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) та Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна та скасування державної реєстрації обтяження,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) та Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна та скасування державної реєстрації обтяження.

Згідно з позовними вимогами позивач просить:

зняти арешт з будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , накладений постановою державного виконавця міського відділу державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції Чижмар М.В. від 21.04.2005 року з виконання виконавчого листа № 2-2571 від 19.04.2005 року, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області;

скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту на будинок по АДРЕСА_1 , проведену Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою, про що в Єдиний реєстр заборон відчужень об`єктів нерухомого майна вчинено запис № 1925621 від 27.04.2005 року.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України, а саме, позовна заява не містить:

зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, враховуючи що позов подано до кількох відповідачів (п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України);

попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», відповідачами в справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

При цьому спори, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, та про зняття такого арешту відповідно до положень ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа.

Разом з тим, позивачем не зазначено повного викладу обставин справи та не зазначено особу, в інтересах якої накладено арешт на майно стягувача, якою у даному випадку згідно з постановою державного виконавця є ОСОБА_2 , з урахуванням вищевказаних роз`яснень.

Таким чином, позивачем не повно викладено обставин справи та відповідно не обґрунтованого поданий позов, не зазначено та не залучено усіх заінтересованих осіб у справі, на права та обов`язки яких може вплинути рішення у даній справі.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позовна заява подана без додержання зазначених вимог, оскільки до неї не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн.

Позивачем в позовній заяві об`єднано дві вимоги немайнового характеру.

При цьому до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в сумі 850 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Таким чином, у даному випадку позивачеві слід доплатити судовий збір та подати документ, що підтверджує його доплату за іншу позовну вимогу немайнового характеру в сумі 840,80 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду належним чином оформленої позовної заяви (у новій редакції) з усуненими недоліками, її копії для всіх учасників справи, а також доплати судового збору в сумі 840,80 грн., про що подати відповідний документ.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) та Першої Ужгородської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна та скасування державної реєстрації обтяження залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай