Справа №359/9171/19
Провадження №2/359/843/2020
1 липня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Шеремет А.І.,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,
Представник позивача не з`явився у судове засідання та в п.3 прохальної частини позовної заяви (а.с.3) вінповідомив, що не заперечує проти розгляду цивільної справи у його відсутності.
ОСОБА_1 також не з`явився у судове засідання. Він у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується поштовою кореспонденцією (а.с.45, 46) та повідомленням про засідання (а.с.48).
На підставі ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив протокольну ухвалу про про-ведення заочного розгляду цивільної справи у відсутності сторін (а.с.49).
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Встановлено, що 16 березня 2016 року позивач видав ОСОБА_1 кредитну картку «Універсальна», за допомогою якої відповідач набув можливість знімати грошові кошти та розраховуватись ними. Він зобов`язався повертати АТ КБ «Приватбанк» зняті або витрачені ним грошові кошти. У випадку неналежного виконання цих грошових зобов`язань ОСОБА_1 зобов`язався сплачувати пеню та штраф в розмірі 500 гривень та 5% від суми заборгованості.
Ці умови кредитного договору викладені у довідці про умови кредитування з використанням кредитної картки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» (а.с.8), а також у витязі з умов та правил надання банківських послуг (а.с.9-23).
Факт отримання відповідачем кредитної картки та його ознайомлення з тарифами обслуговування кредитної картки «Універсальна» підтверджується копією підписаної ним заяви (а.с.7).
Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України позичальник зобов`язується повернути банку або іншій фінансовій установі кредит у розмірі та на умовах, встановлених кредитним договором.
Згідно з ч.1 ст.549 цього ж Кодексу у разі порушення зобов`язання боржник повинен сплатити неустойку (пеню, штраф).
Як роз`яснив Верховний Суд України в правовій позиції №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Водночас, за вказане порушення на ОСОБА_1 вже накладений штраф. Додаткове стягнення з неї ще й пені буде свідчити про притягнення відповідача до подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те ж порушення, що прямо суперечить ст.61 Конституції України. Ретельний аналіз цих обставин свідчить про те, що розмір пені взагалі підлягає виключенню зі складу боргу за кредитним договором.
Згідно з ч.1 ст.141 та п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, пов`язане з розподілом між сторонами судових витрат. Зокрема, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 1115 гривень 52 копійок (1921 : 100% х 58,07%).
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд
Позов акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором задовольнити частково.
У задоволенні позову в частині вимоги про стягнення боргу за кредитним договором в більшому розмірі відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» витрати на оплату судового збору в розмірі 1115 гривень 52 копійок.
Повний текст заочного рішення складений 6 липня 2020 року.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець