Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

30 липня 2020 року

м. Київ

справа № 753/12499/19

провадження №22-ц/824/9614/2020

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ Лапчевської О.Ф., розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін

у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Вишняківська-9» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

Представник апелянта звернулась до апеляційного суду з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін.

В обґрунтування вимог клопотання вказувала на те, що участі у розгляді справи в суді першої інстанції не брала у зв`язку з неналежним повідомленням про розгляд справи та була позбавлена можливості надавати пояснення та докази у справі, що спростовують позицію позивача.

Відповідно до ст. 365. ЦПК України, суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Дослідивши доводи клопотання, доходжу висновку, що воно задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із визначеною ціною позову, справа підлягає розгляду судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

ОСОБА_1 - апелянт у справі висловила свою позицію шляхом звернення з апеляційною скаргою, додатково звернувшись з клопотанням про долучення додаткових пояснень та документів, оцінка яким буде надана під час розгляду справи в порядку письмового провадження.

Питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно проводити також усні слухання.

Таким чином, коли питання права не становлять особливої складності, відкритий розгляд не проводиться, що не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю сторін у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 369 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У клопотанні представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про розгляд справи з викликом сторін відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Лапчевська О.Ф.