Справа № 369/2155/20
Провадження № 2/369/2564/20
30.06.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
секретаря Одинцов О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання,
У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання.
Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 лютого 2020 року відкрито провадження по справі та справу до розгляду призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
У встановлений судом строк сторони не надіслали заперечень щодо такого розгляду справи.
Ухвала про відкриття, позовну заяву з додатками ОСОБА_2 надіслан на адресу зареєстрованого місця проживання. Відзиву, пояснень, будь-яких клопотань чи заяв від відповідача до суду не надходило на час прийняття рішення.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п.п. 3,4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Враховується судом і рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 жовтня 2014 року в справі № 369/4516/14-ц стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 суму боргу у розмірі 521 481,82 грн. та судові витрати 3 654,00 грн.

Після набрання рішенням законної сили позивачем у встановленому законом порядку було видано виконавчий лист, який з метою його примусового виконання був пред`явлений до Києво-Святошинського районного відділу державної виконавчої служби.

Крім того, рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 серпня 2019 року в справі № 369/4399/19 стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 інфляційні втрати за порушення виконання грошового зобов`язання за період з 09.10.2014 року по 02.04. 2019 року у сумі 638 091, 00 грн. та 3% річних за період з 09.10. 2014 року по 02.04.2019 року у сумі 68 911, 00 грн., а всього 707 002, 11 грн. та судові витрати 7 070, 03 грн.

Вказане рішення набрало законної сили 26.09.2019 року.

Відповідно до ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно зі ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій. Посадових чи службових осіб та громадян в підлягають виконанню на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Судом встановлено, що оскільки грошові кошти в сумі 521 481,82 грн. відповідач в добровільному порядку позивачу не повернув та жодних дій для виконання рішення суд не вчинив, а тому з врахуванням викладеного позивачем у позовній заяві розрахунку, інфляційні втрати та три проценти річних за період прострочення виконання грошового зобов`язання з 03.04.2019 року по 24.01.2020 року складають 8343,70 грн. та 12727,04 грн. відповідно.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За таких обставин, враховуючи, що відповідачем не виконано рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 жовтня 2014 року в справі № 369/4516/14-ц, за яким з неї на користь ОСОБА_1 стягнуто суму боргу у розмірі 521 481,82 грн. та судові витрати 3 654,00 грн., при цьому перевіривши надані позивачем розрахунки, суд вважає, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача за період прострочення виконання грошового зобов`язання з 03.04.2019 року по 24.01.2020 року інфляційні втрати в сумі 8343,70 грн. та три проценти річних в сумі 12727,04 грн.

Крім того, відповідно до вимог ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 840,80 грн.

Керуючись ст.ст.12, 81, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання задоволити.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , (РНОКПП: НОМЕР_2 ) інфляційні втрати за порушення виконання грошового зобов`язання за період з 03 квітня 2019 року по 24 січня 2020 року у сумі 8343,70 грн. (вісім тисяч триста сорок три грн. 70 коп.), та 3% річних за період з 03 квітня 2019 року по 24 січня 2020 року у сумі 12 727,04 грн. (дванадцять тисяч сімсот двадцять сім грн. 04 коп.); судовий збір у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок грн. 80 коп.).

Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 05 липня 2020 року.

Суддя