Справа № 634/46/20
Провадження № 2/634/245/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2020 року

Сахновщинський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Зимовського О.С.,

за участю секретаря судового засідання - Ковбаса С.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Сахновщина Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 третя особа: Сахновщинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про визнання батьківства, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення аліментів, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Сахновщинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), в якому просить визнати батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внести до актового запису про народження дитини відомості про його батьківство, видати нове свідоцтво про народження дитини та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини щомісячно з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.

На обґрунтування позову зазначила, що в 2010 році вона познайомилася з відповідачем. Від спільного проживання у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки на час народження між ними не було зареєстровано шлюб, то в свідоцтві про народження дитини запис про батька було здійснено у відповідності до ст. 135 СК України, а саме ОСОБА_4 .. Відповідач є батьком дитини але зареєструвати своє батьківство у встановленому законом порядку відмовляється тому вона змушена звернутися до суду з вказаною позовною заявою. Крім того, просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання сина в розмірі 1/4 частини щомісячно з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.

В підготовче судове засідання позивач не звилася, надала заяву в якій вона позов підтримала і просить розглянути справу без її участі.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення.

Представник третьої особи: Сахновщинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) (колишня назва Сахновщинський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області) в підготовче судове засідання не з`явився, надали заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, заперечень проти позовної заяви не мають.

У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх учасників справи, відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, суд розглядає цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого 14.06.2011 року Новоолександрівською сільською радою Сахновщинського району Харківської області, актовий запис №07, ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Новоолександрівка Сахновщинського району Харківської області, батьками якого зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Відповідно до копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч.1 ст.135 СК України №4 від 22.07.2014 року відомості про батька в свідоцтві про народження дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , записані відповідно до ч.1 ст.135 Сімейного кодексу. Батьком вказаний ОСОБА_4 .

Відповідно до статті 128 СК України визнання батьківства за рішенням суду відбувається за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.

Щодо предмету доказування у даній справі, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.

Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц.

Підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Судово-генетична та судово-імунологічна експертизи у цій справі не проведені, проте, встановлено з підтвердженням належними і допустимими доказами походження дитини від відповідача: сумісне проживання сторін без реєстрації шлюбу до народження дитини, відсутність заперечень відповідача щодо визнання дитини своєю та відсутність клопотань про призначення експертиз.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення ЄСПЛ у справі "Калачова проти Російської Федерації" від 07 травня 2009 року N 3451/05, § 34, "Kalacheva V. Russian Federation").

Разом з тим, відповідач не оспорює своє батьківство щодо дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та клопотання про призначення експертизи в передбаченому законом порядку відповідачем не заявлялися.

Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Пунктом 2.13.1. «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зазначено, що підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька, матір дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п.216.4 Розділу ІІ «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5 на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

Що стосується позовних вимог про стягнення аліментів на утримання дитини, то суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно з частиною першою статті 141 СК України мати та батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Відповідно до частин першої, другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789ХІІ (78912) та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 181 СК України).

Відповідно до частини першої статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Згідно ст.192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду або за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я кожного із них.

Визначаючи розмір аліментів, суд враховуючи обставини, які входять до предмета доказування (статті 181, 182, 184, 192 СК України), інтереси дитини, приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає стягненню аліменти у розмірі 1/4 від усіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно з ч.3 та ч.4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. При цьому підставою для ухвалення рішення у підготовчому засіданні є дотримання порядку, передбаченого ст.206 ЦПК України. На підставі ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Таким чином, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позов ОСОБА_1 обґрунтований та повністю підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, з відповідача на корить позивача, підлягає стягненню судовий збір в сумі 2522 грн.40 коп.

Крім того, відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», позивач звільнена від сплати судового збору за вимогу про стягнення аліментів, тому з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , народженого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Внести зміни до актового запису № 07 від 14 червня 2011 року, складеного Новоолександрівською сільською радою Сахновщинського району Харківської області, про народження дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: вказавши в графі «батько» - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин України.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Катеринівка Сахновщинського району Харківської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , аліменти на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки м. Рогань Харківської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , на утримання сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розмірі 1/4 частини щомісячно з усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 15 січня 2020 року.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Катеринівка Сахновщинського району Харківської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки м.Рогань Харківської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 судовий збір в сумі 2522 грн.40 коп. (дві тисячі п`ятсот двадцять дві гривні 40 коп.).

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с.Катеринівка Сахновщинського району Харківської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 на користь держави судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп. (вісімсот сорок гривень 80 коп.).

Рішення в частині стягнення аліментів в межах одного місяця підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду в тридцяти денний строк з дня його складання.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: /підпис/

Копія вірна. Суддя: