Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

Номер провадження 2/229/116/2020

Справа № 229/5176/19

20 січня 2020 року Дружківський міський суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Лебеженка В.О.,

за участю: секретаря

судового засідання Слободкіної Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ясинуватської міської ради про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

До Дружківського міського суду Донецької області звернувся з позовною заявою ОСОБА_1 до Ясинуватської міської ради про визнання права власності.

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Спадкову справу відкрито приватним нотаріусом Меркуловим П.Ю. Він є спадкоємцем майна, місцезнаходження якого в м. Ясинувата 2/6 частка квартири. Від прийняття спадщини він не відмовлявся. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 15.07.1999 року квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності: ОСОБА_2 (1/6), ОСОБА_3 (1/6), ОСОБА_4 (1/6), ОСОБА_1 (1/6), ОСОБА_5 (1/6), ОСОБА_6 (1/6).

Просить суд, визнати за ним право власності на 2/6 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування.

Ухвалою суду від 10 вересня 2019 року відкрито провадежння у данній справі та визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження.

Ухвалою суду від 26 листопада 2019 року було залучено в якості третьої особи ОСОБА_3 та ОСОБА_5 та продовжено строк проведення підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 19 грудня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Треті особи в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, проте надали заяви про слухання справи без їх участі, проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Відповідач у судове засіданні не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме шляхом оголошення на сайті «Судова влада».

В супереч вимогам ст. 178 ЦПК України, відповідач не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк.

Враховуючи, що причина неявки відповідача є неповажною, відзив не надано, у справі є наявні дані про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим відповідно до ст. 280 ЦПК України, розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановивши і факти та відповідні їм правовідносини, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд відповідно до ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження.

Згідно свідоцтва про право власності на житло від 15 липня 1999 року, встановлено, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності: ОСОБА_2 (1/6); ОСОБА_3 (1/6); ОСОБА_4 (1/6); ОСОБА_1 (1/6); ОСОБА_6 (1/6), ОСОБА_5 (1/6).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, ОСОБА_2 успадкував спадщину після смерті ОСОБА_4 , у вигляді спадкового майна, яке складається з 1/6 частки квартири АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ясинувата, Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

Таким чином, після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина у вигляді 2/6 частки квартири АДРЕСА_2 , яке належало померлому відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 15 липня 1999 року та свідоцтва про право на спадщину за законом.

Відповідно до статті 41 Конституції України, частини першої статті 319, частини першої статті 321 ЦК України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Право приватної власності є непорушним.

У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованогоЗаконом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст.328 ЦК України, право власності набувається за підставами, які не заборонені законом.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ст.9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», визначено, що у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

З відповіді приватного нотаріуса Краматорського міського нотаріального округу, вбачається, що відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі - спадкова справа після смерті ОСОБА_2 заводилась за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка в подальшому відмовилась від прийняття спадщини, відповідно до заяви від 17.07.2019 року №65.

Поряд з цим, відповідно до заяви ОСОБА_5 , вбачається, що він відмовляється від своєї частки у спадщини після смерті батька ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.1, 5 ст.1273 ЦК України, Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач прийняв спадщину після смерті свого батька ОСОБА_2 , а ОСОБА_3 та ОСОБА_5 - відмовились від прийняття спадщини.

При цьому, як вищезазначено, позивач звернувся до нотаріальної контори з метою оформлення своїх спадкових прав щодо квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , однак постановою приватного нотаріуса від 02 серпня 2019 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначену квартиру, у зв`язку не наданням повного пакету документів, необхідних для вчинення вказаної нотаріальної дії.

Відповідно до ст. 392 ЦК України, в разі відсутності документів на право власності власник може вимагати визнання права власності в судовому порядку.

Якщо спадкоємець не має змоги оформити спадщину відповідно до вимог законодавства у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів або у зв`язку із наявністю в них неточностей, питання визначення належності цього майна має вирішуватись у судовому порядку.

Поряд з цим, судом встановлено, що всі оригінали правовстановлюючих документів залишитись на тимчасово окупованій території України. Отже, документ, який засвідчує право власності на нерухоме майно спадкодавця втрачений.

В свою чергу, позивач виконав усі умови, передбачені законом, для прийняття спадщини і отримання свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Але він позбавлений права отримати свідоцтво про право на спадщину у встановленому законом порядку через причини, які від нього не залежать.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За встановлених обставин, суд вважає, що є всі законні підстави для визнання за позивачем права власності на спадкове майно, а позовна заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 10-13, 76-81,247, 259, 263-265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ясинуватської міської ради про визнання права власності - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на нерухоме майно, а саме на 2/6 частки квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення суду складено 20 січня 2020 року.

Суддя: В.О.Лебеженко