Справа № 496/2170/19
Провадження № 2/496/258/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Галич О.П.,

за участю:

секретаря Ткаченко В.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем, зареєстрований 06.11.2000 року Секретарівською сільською радою Біляївського району Одеської області, актовий запис № 04.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2019 року, справу передано на розгляд судді Галич О.П.

Ухвалою суду від 21.06.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 26.09.2019 року о 15-00 годин.

26.09.2019 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою сторін по справі на 23.01.2020 року о 14-30 годин та судом було скеровано судову повістку рекомендованим листом на адресу позивача щодо повідомлення про наступну дату судового засідання.

У вказані судові засідання, а саме 26.09.2019 року та 23.01.2020 року, позивач не з`явилась, була повідомлена належним чином про день та час місця слухання справи, будь-яких заяв або клопотань до суду не направляла.

Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Жодних заяв або клопотань про розгляд справи за її відсутності, позивач до суду не направляла.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

За змістом ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позову заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду на протязі п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції.

Повний текст ухвали складено 23 січня 2020 року.

Суддя О.П. Галич