Справа № 628/162/20
Провадження №2/628/300/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2020 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області у складі судді Волчек О.О., перевіривши відповідність позовної заяви ОСОБА_1 про поділ спільного сумісного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

23.01.2020 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: публічне акціонерне товариство «Державний ОЩАДНИЙ БАНК України» про поділ спільного сумісного майна подружжя.

Перед відкриттям провадження у справі суд перевіряє додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Відповідно до положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем при зверненні до суду з вищезазначеною позовною заявою судовий збір не сплачено, а тому позовна заява подана без додержання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

При цьому, позивач додала до позову заяву про відстрочення оплати судового збору, посилаючись на наявність двох неповнолітніх дітей, а заробітної плати у розмірі 7500,00 грн. їй не вистачає.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічні положення закріплені у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачем.

Отже, з довідки про доходи заявника вбачається, що її заробітна плата в середньому складає 7500,00 грн. на місяць, а за подання даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову тобто 1409,48 грн. (ціна позову становить 140948,72 грн., а саме: 2/3 від оцінки нерухомого майна + 1/2 від спірної кредитної заборгованості у розмірі 43666,70 грн.). Отже розмір судового збору становить 18% від заробітної плати позивача, тому суд відмовляє в задоволенні заяви про відстрочення оплати судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: публічне акціонерне товариство «Державний ОЩАДНИЙ БАНК України» про поділ спільного сумісного майна подружжя залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до суду квитанції про сплату судового збору. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий О.О. Волчек