У Х В А Л А

30 липня 2020 року місто Київ

справа № 761/25183/16-ц

апеляційне провадження № 22-ц/824/10881/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Головачова Я.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевчеківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року у справі за позовом публічного акціонерного товариства "ОТП Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

У липні 2016 року ПАТ "ОТП Банк" звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року відкрито провадження у справі.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 29 березня 2018 року позов ПАТ "ОТП Банк" задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ "ОТП Банк" суму заборгованості за кредитним договором № ML-002/783/2007 від 27 лютого 2007 року в розмірі 66 235,67 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на дату проведення розрахунку заборгованості становить 1 719 338 грн. 90 коп. Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ПАТ "ОТП Банк" по 12 895 грн. 04 коп. судового збору з кожного.

13 липня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року.

Суд вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу без розгляду з таких підстав.

За приписами статі 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 (особиста та через представників) неодноразово, протягом чотирьох років, оскаржується ухвала про відкриття провадження у справі.

Останньою ухвалою Київського апеляційного суду від 29 грудня 2018 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року (про відкриття провадження у вказаній справі) було відмовлено.

Подання ОСОБА_1 апеляційної скарги на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року є прикладом систематичного зловживання процесуальними правами і полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненням головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Цивільний процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в цивільному судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справи, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 2 грудня 2010 року) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20 січня 2011 року).

За приписами пункту 2 частини 1 статі 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про застосування до ОСОБА_1 , за систематичне зловживання процесуальними правами, заходу процесуального примусу у виді штрафу в розмірі трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 5 763 грн.

Керуючись статтями 44, 143, 148, 260, 261, 381 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевчеківського районного суду міста Києва від 18 липня 2016 року у справі № 761/25183/16-ц повернути скаржнику.

Копію ухвали разом із доданими до скарги матеріалами надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) в дохід державного бюджету (стягувач - Державна судова адміністрація України, місцезнаходження: місто Київ, вулиця Липська, 18/5, ) штраф у розмірі 5 763 грн. (п`ять тисяч сімсот шістдесят три гривні).

Строк пред`явлення ухвали до примусового виконання в частині стягнення штрафу - три місяці, починаючи з наступного дня після набрання нею законної сили.

Ухвала суду в частині повернення апеляційної скарги набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Ухвала суду в частині накладення штрафу набирає законної сили з дня її підписання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Я. В. Головачов