№ 468/1059/20-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

( про залишення заяви без руху )

27.07.2020 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Янчук С.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття з будинку та виселення,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття з будинку та виселення.

Позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 ЦПК України.

- відповідно до вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Всупереч зазначеному позовна заява не містить відповідних відомостей про позивача та відповідача (якщо такі відомості позивачу відомі).

- відповідно до вимог п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позивач звернувся до суду з позовом, яким просить «зняти з його будинку і виселити сина ОСОБА_3 та його сім`ю з будинку АДРЕСА_1 .

Однак позовна заява не містить правового обґрунтування щодо можливості захисту порушених прав шляхом «зняття особи з будинку». Крім того, вказана вимога щодо членів сім`ї відповідача ОСОБА_2 потребує конкретизації, оскільки резолютивна частина позову не містить конкретного переліку осіб з приводу того, хто саме відноситься до членів сім`ї відповідача ОСОБА_2 . До того ж дані особи (члени сім`ї відповідача ОСОБА_2 ) не залучені позивачем до участі у справі в якості відповідачів.

- відповідно до вимог п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач просить виселити з його будинку відповідача та сім`ю останнього.

Відповідно до вимог ст. 157 ЖК України членів сім`ї власника жилого будинку (квартири) може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цього Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення.

В свою чергу ст. 116 ЖК України передбачено, що якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 17 постанови N 2 від 12.04.85 року "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України", при вирішенні справ про виселення на підставі ст. 116 ЖК України осіб, які систематично порушують правила співжиття і роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі або будинку, слід виходити з того, що при триваючій антигромадській поведінці виселення винного може статися і при повторному порушенні, якщо раніше вжиті заходи попередження або громадського впливу не дали позитивних результатів. Маються на увазі, зокрема, заходи попередження, що застосовуються судами, прокурорами, органами внутрішніх справ, адміністративними комісіями виконкомів, а також заходи громадського впливу, вжиті на зборах жильців будинку чи членів ЖБК, трудових колективів, товариськими судами й іншими громадськими організаціями за місцем роботи або приживання відповідача (незалежно від прямих вказівок з приводу можливого виселення).

Позивач обґрунтовуючи вимоги щодо виселення відповідача посилається на те, що відповідач своєю поведінкою порушує правила співжиття, що робить неможливим для нього спільне проживання з відповідачем в одному будинку.

Разом з тим, позовна заява не містить викладу обставин з зазначенням відповідних доказів (та за можливості їх не додано до позову) з приводу такої поведінки відповідача (порушення правил співжиття) та вжитих до відповідача заходів попередження та громадського впливу з вищевказаного переліку.

Крім того, позовна заява не містить викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимогищодо членів сім`ї відповідача ОСОБА_2 , не зазначено відповідних доказів (та за можливості їх не додано по позову).

Також в обґрунтування позовних вимог позовна заява не містить зазначення доказів на підтвердження того, що позивач є власником житлового будинку АДРЕСА_2 (та за можливості їх не додано по позову).

Відповідно до вимог ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Із викладеного слід, що позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому це є підставою для залишення її без руху для виправлення вказаних недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 175 ЦПК України, а також надання вище зазначених документів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття з будинку та виселення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків але не пізніше десяти днів з дня отримання позивачами ухвали, роз`яснивши, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява вважається неподаною і повертається.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ