УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2020 року м. Селидове

Суддя Селидівського міського суду Донецької області Хацько Н.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору або зменшення його суми за подання до суду позовної заяви до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості про заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач 11.01.2020 року (згідно поштового конверту) звернувся до суду із позовом до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості про заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Одночасно із пред`явлення позову позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по суті справи, або зменшити суму судового збору на розсуд суду. Вказана заява обґрунтована тим, що відповідач з лютого 2016 року по теперішній час не виплатив їй заборгованість по заробітній платі, у зв`язку з чим, позивач перебуває у скрутному фінансовому становищі. Крім того, позивач є особою, яка проживає на тимчасово непідконтрольній українській владі території в м. Іловайськ Донецької області, де банківська система України не працює, Інтернет та мобільний зв`язок працює з перебоями, у зв`язку з чим, є додаткові труднощі зі сплатою судового збору.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору або зменшення його суми, суд встановив наступне.

Слід зауважити, що Велика палата Верховного Суду в своїй постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16 зазначила, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а тому позови про його стягнення оплачується судовим збором.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи зі змісту позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідача на його середній заробіток за час затримки розрахунку 280 182 грн. 78 коп., у зв`язку з чим, за подання до суду позовної заяви необхідно було сплатити судовий збір у сумі 2801 грн. 82 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи майновий стан заявника, а також те, що предметом позову є захист трудових прав, суд вважає, що клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору за подання до суду заяви про середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Керуючись ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору або зменшення його суми за подання до суду позовної заяви до Державного підприємства «Донецька залізниця» про стягнення заборгованості про заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення рішення по суті справи.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Хацько