У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого судді - Бенца К.К.

при секретарі Секереш О.В.

за участі сторін:

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 13 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду перебувала цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заочним рішенням судді Ужгородського міськрайонного суду Бенца К.К. від 13 травня 2019 року, ухваленим у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, позовні вимоги позивача задоволені.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням 11.06.2019 року на адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 13 травня 2019 року.

ОСОБА_2 посилається на те, що рішення суду від 13.05.2019 року ухвалено без його участі та участі представника. Судового виклику про час і місце розгляду справи 13.05.2019 року не отримували, що призвело до обмеження його прав брати участь у судовому засіданні. Вважає, що вказане рішення підлягає перегляду виходячи з того, що повідомлень про виклик до суду на останнє судове засідання не отримував.

Окрім того, вважає, рішення суду незаконним по суті, виходячи з того, що позов подано не тією особою, відносно якої прийнято рішення, так як позивачку звати ОСОБА_3 , а не ОСОБА_4 , як зазначено у позовній заяві. Окрім того не погоджується із мотивами розірвання шлюбу, які викладені позивачем.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, представник відповідача ОСОБА_5 надіслав на адресу суду заяву, яка надійшла 02.01.2020 року про розгляд заяви про перегляд заочного рашення у їх відсутності на підставі наявних у справі доказів.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечила проти задоволення заяви, вказала, що хоче розірвати шлюб. Окрім того вказала, що в тексті позовної заяви допущена технічна помилка в написанні її по - батькові.

Суд, вислухавши заперечення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно із ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 4 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (ч.3, ч. 4 ст. 287 ЦПК України).

У відповідності з ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач відповідно до вимог ст. 288 ЦПК України повинен був довести дві обставини - що він не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 у відповідності до приписів ст.128 ЦПК України був повідомлений про дату, час і місце слухання справи на 13.05.2019 року за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку АДРЕСА_1 , що стверджується зворотнім поштовим повідомленням яке повернулося на адресу суду з відміткою Укрпошти «за закінченням терміну зберігання» №194.

Інформацією, щодо іншої адреси відповідача суд не володів.

Відповідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

Разом з тим слід зазначити те, що відповідачу та його представнику було відомо про судове провадження, в якому ОСОБА_2 має статус відповідача. Зокрема за клопотанням представника відповідача Машкаринець Н.І., який був присутній в судовому засіданні 06.03.2019 року було оголошено перерву в судовому засіданні для ознайомлення з позовом та надання письмового відзиву до суду. 09.04.2019 року на адресу суду надійшло клопотання від представника відповідача Машкаринець Н.І. про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі. Водночас слід зазначити, що письмовий відзив до суду не надходив.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином на переконання суду, відсутні поважні причини щодо неявки ОСОБА_2 в судове засідання та не повідомлення про причини неявки, а також не подання відзиву на позовну заяву з поважних причин, оскільки судові виклики надсилались за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку - АДРЕСА_1 .

Водночас, суд звертає увагу на те, що відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення суду.

Доводи відповідача про те,що позов подано не тією особою, відносно якої прийнято рішення, так як позивачку звати ОСОБА_3 , а не ОСОБА_4 , як зазначено у позовній заяві, на переконання суду не заслуговують на увагу виходячи з того, що особа позивача в судовому засіданні встановлена згідно паспорта громадянина України в якому зазначена як ОСОБА_1 , саме так прізвище, ім`я та по - батькові викладено у тексті судового рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач при поданні заяви про перегляд заочного рішення не надав доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення суду.

Зважаючи на викладене суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення суду слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 280- 289 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 13 травня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Дата складання повного тексту ухвали суду - 14.01.2020 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца