Справа №751/4817/17
Провадження №2/751/81/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року місто Чернігів

Н о в о з а в о д с ь к и й р а й о н н и й с у д м і с т а Ч е р н і г о в а

у складі: головуючого-судді Косач І. А.

з участю секретаря Летяга М.О.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Чернігові клопотання відповідачки ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору довічного утримання, припинення права власності на частину квартири, визнання права власності, повернення первинної реєстрації та припинення заборони відчуження з квартири, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання договору довічного утримання, припинення права власності на частину квартири, визнання права власності, повернення первинної реєстрації та припинення заборони відчуження з квартири.

Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 09 листопада 2017 року накладено арешт на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на підставі договору довічного утримання (догляду) від 17 грудня 2004 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1-3550, посвідченого нотаріусом Першої Чернігівської державної нотаріальної контори Анікейчик О.Н.

04.02.2020 до суду надійшло клопотання відповідачки ОСОБА_1 , згідно якого просить виконати норми чинного ЦПК України, передбачені в тому числі ст. 154 ЦПК України: винести вмотивовану ухвалу (передбачену нормами ЦПК України для змісту відповідних ухвал) із виходом до нарадчої кімнати, про застосування судом заходів зустрічного забезпечення за клопотанням відповідача ОСОБА_1 , а саме: зобов`язанням ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 472 232 грн. 66 коп. (том 5 а.с.116-118,119-121).

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою від 11 листопада 2017 року Новозаводським районним судом міста Чернігів за клопотанням представника позивача ОСОБА_4 було застосовано заходи забезпечення позову шляхом накладання штрафу на 2/3 частини квартири АДРЕСА_2 , при цьому 1/3 з яких належала до відчуження ОСОБА_5 , який за життя позовів щодо розірвання договору довічного утримання не подавав.

Відповідачка зазначає, що вжиття заходів зустрічного забезпечення у розумінні ч. З ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком, оскільки такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в результаті перегляду справи № 753/2380/18-ц у постанові від 10 квітня 2019 року (касаційне провадження № 61 -38399св 18).

Відповідно до звіту про оцінку майна, виконаного он-лайн калькулятором середня ринкова вартість означеної квартири складає 28 300 доларів США. За курсом НБУ на 04 лютого 2020 року 1 долар США дорівнює 25,03 грн. Так, середня вартість означеної квартири складає 708 349 грн., а вартість 2/3 частин 472 232, 66 грн.

Одночасно зазначає, що ОСОБА_2 , 1955 року народження є пенсіонером і не має майна, яке зможе відшкодувати збитки, спричинені забезпеченням позову, оскільки матеріали позову не містять доказів, які можуть підтвердити наявність такого майна. Таким чином, ОСОБА_2 не має майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Крім того вказує, що забезпечення позову порушує її майнові права, оскільки вона не може належним чином користуватися та розпоряджатися спірною квартирою, ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проживають в належній їй квартирі без дозволу, а документи на житло викрали, тому вона звернулась до суду з даним клопотанням.

Сторони та особи, які беруть участь у справі, в підготовче судове засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку (том 5 а.с.108-109,110,111-112). Від представника позивача ОСОБА_4 . 31.01.2020 до суду надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без участі сторони позивача, заявлені позовні вимоги та клопотання підтримують, просять їх задовольнити в повному обсязі (том 5 а.с.113). Від представника третьої особи Першої чернігівської нотаріальної контори, до суду надійшов лист, згідно якого просять справу розглядати без їх представника, у прийнятті рішення покладаються на розсуд суду (том 5 а.с.114).

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та подане відповідачкою клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Він має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути у результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Згідно із ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Таким чином, зустрічне забезпечення застосовується судом за заявою відповідача і з метою захисту саме законних інтересів відповідача, а тому право на звернення з відповідною заявою (клопотанням) про застосування зустрічного забезпечення має відповідач.

У відповідності до ч. 4, 5 ст. 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин немає можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд немає сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Вжиття заходів зустрічного забезпечення у розумінні ч. 3 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в результаті перегляду справи № 753/2380/18-ц у постанові від 10 квітня 2019 року (касаційне провадження № 61-38399св18).

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з клопотання про зустрічне забезпечення, відповідачка ОСОБА_1 посилається на те, що застосуванням заходів забезпечення позову у вигляді арешту 2/3 частин спірної квартири їй можуть бути заподіяні збитки, а тому, посилаючись на ст. 154 ЦПК України, просить зобов`язати позивачку ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду суму в розмірі 472232,66 грн.

Проте докази, які б були підставами для обов`язкового його задоволення судом, відповідно до приписів ч. 3 ст. 154 ЦПК України, ОСОБА_1 не надані, оскільки з матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_2 має постійне місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 ; відповідно до доводів, зазначених відповідачкою в клопотанні, ОСОБА_2 є пенсіонеркою та відповідно отримує постійний дохід; одночасно документів на встановлення майнового стану позивачки відповідачка не надала, а тому факт наявності чи відсутності будь-якого майна у ОСОБА_2 не підтверджено; крім того відповідачкою не зазначено на відшкодування яких саме збитків, що можуть бути спричинені внаслідок забезпечення позову, слід застосувати зустрічне забезпечення в сумі 472232,66 грн.

Крім того, ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 04 лютого 2020 року заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 09 листопада 2017 року, в частині накладення арешту на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , скасовано.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для застосування зустрічного забезпечення в обов`язковому порядку, оскільки підстав, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відносно позивачки не встановлено, крім того жодних інших доводів, які б були підставою для задоволення клопотання відповідачки про застосування зустрічного забезпечення, ОСОБА_1 не надано.

Таким чином, беручи до уваги предмет позову, захід забезпечення позову, що був вжитий ухвалою суду від 09.11.2017, не доведеність необхідності у застосуванні зустрічного забезпечення позову, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви відповідачки про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 149-154, 258-261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Новозаводський районний суд м. Чернігова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І. А. Косач