ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/1842/16-ц Номер провадження 22-ц/814/297/20Головуючий у 1-й інстанції Гальченко О.О. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Бутенко С.Б.

Суддів: Обідіної О.І., Прядкіної О.В.

за участю секретаря: Кальник А.М., Ряднина І.В.

розглянув в м. Полтаві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2019 року у складі судді Гальченко О.О. про призначення додаткової земельно-технічної експертизи

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Тахтаулівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним рішення суб?єкта владних повноважень та його скасування, визнання недійсними свідоцтв про право власності та скасування державної реєстрації,

в с т а н о в и в:

В квітні 2016 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до Тахтаулівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просила суд визнати неправомірними та скасувати рішення Тахтаулівської сільської ради Полтавського району та області щодо надання у користування та передачі у приватну власність ОСОБА_3 та ОСОБА_4 земельних ділянок, визнати недійсними свідоцтва про право власності на земельні ділянки ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер № :02:007:0123, ОСОБА_2 АДРЕСА_1 , кадастровий номер № :02:007:0142 та скасувати державну реєстрацію права власності на зазначене нерухоме майно.

29 листопада 2019 року представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвокат Шиян В.О. надала суду письмове клопотання з додатками до нього, яке підтримала в судовому засіданні, про призначення додаткової земельно-технічної експертизи у справі, яку прохала доручити проведенням судовим експертам Полтавського відділення Харківського НДІ судових експертиз ім. Бокаріуса, а витрати за її проведення покласти на відповідачів.

Клопотання обґрунтоване тим, що висновок експерта Авдєєвої ОСОБА_5 у справі є незрозумілим, бо не з`ясовано де саме розташована земельна ділянка: чи в м. Полтава чи в с. Жуки Полтавського району.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2019 року, описку в якому виправлено ухвалою цього ж суду від 09 грудня 2019 року, вказане клопотання задоволено.

Призначено по даній справі додаткову судово-земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Полтавського відділення Харківського НДІ судових експертиз ім. Бокаріуса, розташованому в м. Полтава, вул. Чураївни, 1/1.

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експерта поставлено наступні запитання :

1. Чи знаходиться земельна ділянка кадастровий номер :02:007:0123 в межах населеного пункту села Жуки Полтавського району Полтавської області згідно матеріалів цивільної справи № 545/1842/16-ц ?;

2.Чи знаходиться земельна ділянка кадастровий номер :02:007:0142 в межах населеного пункту села Жуки Полтавського району Полтавської області згідно матеріалів цивільної справи № 545/1842/16-ц ?;

3.Чи знаходиться ділянка, поворотні точки якої зазначені у таблиці координат у межах міста Полтава ? :

№ХУДовжина
170 508,67812 318,13016,800
270 522,26412 328,0253,118
370 524,73912 329,91418,771
470 540,81312 339,6081,133
570 540,41112 340,66921,060
670 529,78112 358,84839,275
770 515,38412 395,38843,655
870 473,23612 383,98574,790
170 508,67812 318,130

Зобов`язано сторін у справі надати безперешкодний доступ експерта до об`єкта дослідження за вимогою експерта.

Витрати за проведення експертизи покладено на відповідачів: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 рівних частках.

В розпорядження експерта надано матеріали даної цивільної справи.

Провадження по справі зупинено до проведення експертизи.

Не погодившись з вказаною ухвалою, позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи скарги ґрунтуються на тому, що висновок експерта № 51 земельно-технічного дослідження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 , який наявний в матеріалах справи, в повній мірі відповідає вимогам Закону України «Про судову експертизу» та наказу Міністерства юстиції України від 08.10.98 р. № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», є достатньо повним та ясним, а тому підстави для призначення додаткової експертизи відсутні.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Колегія суддів апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали (пункт 4 частини першої статті 379 ЦПК України).

Постановляючи ухвалу про призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи та зупиняючи у зв`язку з цим провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що самостійно визначити місцезнаходження земельної ділянки суд не має можливості та для об`єктивного розгляду справи і з`ясування цих обставин потребуються спеціальні знання.

Колегія суддів з такими висновками місцевого суду погодитись не може з огляду на наступне.

За нормами статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частин першої, другої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правдивості.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Підстави для призначення додаткової експертизи визначені частиною першою статті 113 ЦПК України, згідно якої, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Відповідно до пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», за змістом додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Отже, додаткова судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, та не були з`ясовані під час проведення первинної експертизи, і не можуть бути встановлені іншими засобами доказування.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) до інженерно-технічної експертизи, що потребує спеціальних знань у відповідній галузі, належать: інженерно-транспортна (автотехнічна, транспортно-трасологічна, залізнично-транспортна); дорожньо-технічна; будівельно-технічна; оціночно-будівельна; земельно-технічна; оціночно- земельна; експертиза з питань землеустрою; пожежно-технічна; безпеки життєдіяльності; гірничотехнічна; інженерно-екологічна; електротехнічна; комп`ютерно-технічна; телекомунікаційна, електротранспортна експертиза; експертиза технічного стану ліфтів (пункт 1.2.2.).

Підпунктом 6.1.пункту 6 даної інструкції до основни х завдань земельно-технічної експертизи віднесено: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Відповідно до Законів України «Про землеустрій», «Про Державний земельний кадастр» місце розташування земельної ділянки є складовою частиною документації із землеустрою, яка є підставою для внесення відомостей до Державного земельного кадастру, Порядок ведення якого затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051.

Ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи.

Відомості Державного земельного кадастру є офіційними.

Надання відомостей з Державного земельного кадастру щодо земельних ділянок (їх частини), розташованих в межах району, міста республіканського (Автономної Республіки Крим) чи обласного значення, районів у мм. Києві і Севастополі, а також міст, селищ, сіл, розташованих у їх межах, належить до повноважень державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та державних кадастрових реєстраторів його територіальних органів (у тому числі таких, що провадять свою діяльність на районному (міському) рівні, в мм. Києві та Севастополі).

Призначаючи по справі додаткову судову земельно-технічну експертизу, суд першої інстанції належним чином не з`ясував чи відноситься вирішення питання знаходження спірних земельних ділянок в межах населених пунктів с. Жуки Полтавського району Полтавської області та міста Полтави до компетенції земельно-технічної експертизи, та чи можливо встановити ці обставини іншими засобами доказування.

Крім того, судом не встановлено належність дослідження вказаних обставин до предмета доказування по справі, що згідно статей 103, 77 ЦПК України є обов`язковою умовою призначення експертизи судом.

Оскільки при вирішенні питання призначення додаткової експертизи судом першої інстанції не було дотримано норм матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення помилкового судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню по справі, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 29 листопада 2019 року - скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Тахтаулівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним рішення суб?єкта владних повноважень та його скасування, визнання недійсними свідоцтв про право власності та скасування державної реєстрації направити до Полтавського районного суду Полтавської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя: С.Б. Бутенко

Судді: О.І. Обідіна

О.В. Прядкіна