Справа № 618/33/20
Провадження № 2/618/46/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/33/20, провадження № 2/618/46/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Лиманської Другої сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Лиманської Другої сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, яку він має намір прийняти. Після її поховання, позивач потрапив до лікарні та тривалий час перебував на лікуванні в умовах стаціонару та амбулаторно. До теперішнього часу він продовжує хворіти та в результаті незадовільного стану здоров`я являється інвалідом ІІ групи, в зв`язку з чим він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, а коли 18 грудня 2019 року з такою заявою звернувся до Дворічанської державної нотаріальної контори, йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що він пропустив вказаний строк з поважних, об`єктивних, незалежних від нього причин та просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом.

Позивач в підготовче засідання не з`явився, від його представника до суду надійшла заява, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутності.

Представник відповідача голова Лиманської Другої сільської ради Дворічанського району Харківської області в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти задоволення позову, просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 24 лютого 1963 року, батьками позивача - ОСОБА_1 записані: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_2 .

Згідно повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 16 жовтня 2019 року, виданого Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис про смерть № 18.

Відповідно до довідки № 02-30/1283 від 22 листопада 2019 року, наданої Пісківською сільською радою Дворічанського району Харківської області, померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 , на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкоємцем померлої за законом є син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який не був зареєстрований та не проживав разом зі спадкодавицею на день її смерті. За відомостями сільської ради заповіт не засвідчувався.

Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 1148/02-31 від 18 грудня 2019 року позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його матері ОСОБА_2 , в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Відповідно до виписки з медичної карти стаціонарного хворого № 8621 від 14 листопада 2018 року, виданої КНП «Міська клінічна лікарня № 7», ОСОБА_1 встановлено такий повний діагноз: геморагічний інсульт 26 жовтня 2018 року, внутрішньомозкова гематогма лівої півкулі головного мозку з проривом крові у шлуночкову систему. Стан після операції видалення гематоми 29 жовтня 2018 року. Сенсо-моторна афазія, правобічний грубий геміпарез,, аневризми обох ВСА та правої СМА. Дисциркуляторна гіпертонічна та атеросклеротична енцефалопатія ІІ ст., гіпертонічна хвороба ІІІ ст..

Згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААА № 969744 від 14 березня 2019 року, ОСОБА_1 є інвалідом другої групи за загальним захворюванням.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача, на те, що він не міг своєчасно звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, в зв`язку з хворобою та лікуванням, що підтверджується наданими випискою з медичної карти, КТ-ангіографії сосудів голови та довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює відповідачу, представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачами пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалася позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що два місяці буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання законної сили цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов