дата документу :
Провадження №2/359/111/2020
Справа №359/1763/18
УХВАЛА

Іменем України

27 липня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі судового засідання Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частину житлового будинку з відповідними будівлями і спорудами, визнання правочинів недійсними,-

ВСТАНОВИВ:

В березні 2018 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просить визнати право власності на Ѕ частину житлового будинку з відповідними будівлями і спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та визнати недійсними правочини по відчуженню майна.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач та його представник повторно не з`явились в судове засідання та не повідомили про причини їх неявки, якщо від них не надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності і їх нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

З журналів судових засідань вбачається, що позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 двічі поспіль не з`явились у судові засідання, які проводились 29.05.2020 року та 27.07.2020 року. Ця обставина свідчить про те, що їх неявки мають ознаку повторності. Представник позивача у встановленому порядку був завчасно повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи. Це підтверджується телефонограмами від 07.04.2020 року та 29.05.2020 року.

Таким чином, позивач та його представник належним чином повідомлялися про день та час розгляду справи.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивача та його представника про розгляд цивільної справи в їх відсутність.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, п роцесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 цієї Конвенції кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в березні 2018 року та триває більше двох років. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи понад розумний строк, що є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

З огляду на це суд вважає, що позов, пред`явлений ОСОБА_1 належить залишити без розгляду без з`ясування обставин справи.

Керуючись ст.158, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на Ѕ частину житлового будинку з відповідними будівлями і спорудами, визнання правочинів недійсними залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: В.В.Журавський