Справа № 578/848/20>
провадження № 2/578/211/20
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

31 липня 2020 року смт Краснопілля

Суддя Краснопільського районного суду Сумської області Басова В.І. розглянувши матеріали позовної заяви Краснопільський районний суд Сумської області в особі судді Басової В.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Краснопільська селищна рада, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

24 липня 2020 року до Краснопільського районного суду Сумської області надійшла вищевказана позовна заява.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана без додержання вимог ст. 175,177 ЦПК України.

В позові відсутні відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відсутні відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; відсутній попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

В позові зазначено, прохання справу розглядати в спрощеному позовному провадження, однак відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України дана справа не підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана-фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Позивачем при зверненні з позовом до суду не був сплачений судовий збір, з наданням клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки ним подається позов з питанням щодо захисту житлових прав, то відповідно до законодавства суд може звільнити його від сплати судового збору.

Вивчивши зазначене клопотання, суд вважає, що воно задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Згідно ч.1, 3 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину- інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин та за наявності клопотання.

Згідно з п.29 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у відповідності до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати, в зв`язку з тим, що особа має незадовільний майновий стан повинно бути належним чином оформлене, містити доводи та підтверджуватися доказами того, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Всупереч вищевикладеному, позивач, як на підставу звільнення від сплати судового збору, посилався на те що, ним подається позов з питанням щодо захисту житлових прав, то відповідно до законодавства суд може звільнити його від сплати судового збору , що згідно чинного законодавства не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Будь-яких доказів на підтвердження незадовільного майнового стану позивачем надано не було, а тому наведені у зазначеному клопотанні обставини слід вважати не доведеними.

Таким чином, позивачу необхідно надати оригінал квитанції чи іншого платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. або надати документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Таким чином, враховуючи недотримання позивачем форми и змісту позовної заяви, відповідно до ст. 185 ЦПК України, позов слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вказаних недоліків.

За правилами статті 353 ЦПК ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню окремо від рішення не підлягає.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Краснопільська селищна рада, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати за адресою: Сумська область, Краснопільський район, смт. Краснопілля, вул. Вокзальна, АДРЕСА_1 , та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://kp.su.court.gov.ua/sud1808/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Басова