Справа № 545/1381/19
Провадження № 2-п/545/7/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.04.2020 року. Полтавський районний суд Полтавської області у складі :

головуючого судді Гальченко О.О.,

з участю секретаря - Лисенко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну справу за заявою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ясниської Олени Олексіївни про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19, -

В С Т А Н О В И В :

Представник заявник ОСОБА_1 . в особі адвоката Ясниської О.О. 17.03.2020 року та звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19 ( а. с. 76 83 ), посилаючись на те, що звернувшись до працівників банку для з`ясування причини блокування його рахунків, ОСОБА_1 довідався про арешт рахунків на виконання рішення суду. Звернувшись до фахівців та перевіривши інформацію, яка міститься на офіційному сайті «Судова влада України», було встановлено, що в провадженні Полтавського районного суду Полтавської області знаходилась судова справа № 545/1381/19. Під час ознайомлення в Єдиному державному реєстрі судових рішень з Рішенням ( заочним ) Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року встановлено, що представник позивача 05.06.2019 року звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, мотивуючи тим, що гр. ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 29.12.2012 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Вищезгаданим заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області позов банку до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по кредиту задоволено частково стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 24 314,45 гривень за кредитним договором № б/н від 29.12.2012 року станом на 25.12.2018 року та понесені судові витрати в сумі 1 794,38 гривень.

Згідно заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області відповідач станом на 20.05.2019 року має заборгованість - 26 030,17 грн., з яких : 10 117,32 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 5 712,56 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита, 0,0 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками, 7 784,57 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 700 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6. «Умов та правил надання банківських послуг» : 500 грн. - штраф ( фіксована частина ), 1 215,72 грн. - штраф ( процентна складова).

При цьому зазначає, що до цього часу ОСОБА_1 не отримував, а ні судових повісток, а ні рішення, а ні будь-яких інших документів ні від банку. Тому, ОСОБА_1 фактично був позбавлений можливості бути присутнім в судовому засіданні та захищати свої права. 05 березня 2020 року представник ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи, в тому числі з наданим позивачем розрахунком заборгованості, умовами надання банківських послуг. Після ознайомлення з матеріалами справи зазначають про свою незгоду з ухваленим рішенням та наполягають на розгляді справи в судовому засіданні в загальному порядку. Вважає, що при винесенні заочного рішення порушено норми процесуального права, а також норми матеріального права, в зв`язку з чим дане рішення підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

В цей же час вважаємо що місцевий суд під час розгляду справи припустився порушень норм процесуального права, оскільки його висновки не є обґрунтованими, в них неповно відображені обставини, що мають значення для даної справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною ( сторонами ).

Як зазначено в ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона ( боржник ) зобов`язана вчинити на користь другої сторони ( кредитора ) певну дію ( у тому числі сплатити гроші ), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Ч. 1 ст. 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Як зазначено в ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа ( кредитодавець ) зобов`язується надати грошові кошти ( кредит ) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти ( ч. 1 ст. 1048 ЦК України ).

До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору) ч. 2 даної статті).

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним ( ст. 1055 ЦК України ).

Згідно ч. 1 ст. 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться ( роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування, тощо ). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки, умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші.

Відповідно до ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці «Витяг з Тарифів…» та «Витяг з Умов…» розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та «Правил надання банківських послуг «Приватбанку», а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки ( пені, штрафів ), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування.

Анкета-заява, яка додана позивачем до позову взагалі не містить інформації, а ні щодо типу отриманої карти ( в тому числі і підтвердження отримання ), а ні будь-яких умов та строків повернення, відсотків та будь-якої іншої інформації.

Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу «Умови та правила банківських послуг», відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком «Витяг з Тарифів…» та Витяг з Умов…» не можуть розцінюватися як стандартна ( типова ) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.

Викладене узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду, яка висловлена в постанові від 03 липня 2019 року ( справа № 342/180/17, провадження № 14-131цс19 ).

Враховуючи викладене, зазначає, що кошти ОСОБА_1 повернуті в повному обсязі, що підтверджується і розрахунком заборгованості наданим позивачем, з якого вбачається, що ОСОБА_1 сплачені кошти в розмірі 38 518 грн.

Таким чином, твердження позивача про наявну заборгованість у розмірі 10 117,32 гри. - заборгованість за тілом кредиту, 5 712,56 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита не відповідає дійсності, адже вона погашена відповідачем в повному обсязі.

Окрім того, підставою для скасування заочного рішення, зокрема, є зазначення заявником таких доказів ( обставин ), які мають істотне значення для правильного вирішення справи, та можуть привести до ухвалення іншого рішення. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач участі в судовому розгляді не приймав, тому не мав можливості повідомити про обставини та надати відповідні докази.

Згідно ст. 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки ( штрафу, пені ). Більше того, наголошує, що позивачем взагалі безпідставно застосовувалися штрафні санкції, адже анкета-заява взагалі не містить умов та строків повернення коштів, а відтак відповідачем і не порушувалися будь-які вимоги договору.

Враховуючи те, що відповідачу не було відомо про час, та місце судового розгляду цивільної справи та фактично він був позбавлений можливості надати докази сплати по договору, то це є істотною обставиною, що може вплинути на рішення суду по суті спору.

На їх думку суд першої інстанції, не повідомивши відповідача належним чином про час і місце розгляду справи, фактично позбавив його права на подання доказів та надання інших доводів по справі. Внаслідок цього, суд порушив принципи змагальності та рівності сторін, які є елементами права на справедливий судовий розгляд. Крім того, не дослідивши кредитний договір і проведений позивачем розрахунок процентів і пені за цим договором, не визначивши початок перебігу позовної давності за вимогами позивача про стягнення таких процентів і пені та визнав розрахунок позивача. Дослідження зазначених обставин має істотне значення для вирішення спору, оскільки у разі їх підтвердження у задоволенні позову може бути відмовлено.

Відповідно до ст. 6 ЦПК України суд зобов`язаний поважати честь та гідність усіх учасників цивільного процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом.

Прохав :

-поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19. як такий, що пропущений з поважних причин ( з рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19. ознайомлені лише 05.03.2020 року під час ознайомлення з матеріалами справи );

-переглянути заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19. та скасувати заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19. та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судові засіданні сторони у справі повторно не з`явилися. Представник заявника ( відповідача ) ОСОБА_1 - адвокат Ясниська О.О. - надавши суду заяви про розгляд заяви у їх відсутності, де представник заявника заяву підтримала із викладених в ній підстав ( а. с. 240 243 т. 1 ). Представник позивача ПАТ «Приватбанк» - з невідомих суду причин, хоча заздалегідь повідомлявся належним чином про день та час розгляду справи.

Тому, суд вважає за можливе розгляд даної заяви у відсутності нез`явившихся належно повідомлених сторін по наявних матеріалах справи.

Судом встановлено, що заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року позов задоволено частково, стягнуто з гр. ОСОБА_1 ( дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 24 314,45 гривень за кредитним договором № б/н від 29.12.2012 року станом на 25.12.2018 року та понесені судові витрати в сумі 1 794,38 гривень.( а. с. 58 62). Дане рішення набрало чинності.

Згідно ч.1 ст.228 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та ( або ) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.72 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ясниської Олени Олексіївни про перегляд заочного рішення суду необхідно залишити без задоволення, так як заочне рішення, яке заявник прохає скасувати, ухвалено відповідно до вимог чинного законодавства, відповідач повідомлявся належним чином шляхом направлення повісток за місцем реєстрації та публікації оголошення на сайті суду.

Керуючись ст. 15 ч. 1, 72, 209, 210, 228, 230 - 233, 293 294 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Ясниської Олени Олексіївни про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 05.08.2019 року по справі № 545/1381/19 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала надрукована суддею в нарадчій кімнаті та є оригіналом.

Суддя: О. О. Гальченко