ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/302/20Головуючий по 1 інстанції
Справа №705/4026/19 Категорія: Годік Л. С.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2020 року : Черкаський апеляційний суд в складі:

суддів Бондаренка С. І., Вініченка Б.Б., Новікова О.М.

за участю секретаря Чуйко А.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Черкаси апеляційну скаргу керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області на ухвалу судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 09 грудня 2020 року, постановленої суддею Годік Л.С., у справі за позовом заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2019 року заступник керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Вказана ухвала обґрунтована тим, що суд вважає, що прокурором належним чином не підтверджено обґрунтування щодо наявності підстав для представництва в інтересах держави, а також прокурором не підтверджено факт повідомлення суб`єкта владних повноважень про представництво його інтересів.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 09 грудня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу.

Ухвала мотивована тим, що позивач не виконав ухвалу суду від 29 листопада 2019 року.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції керівник Уманської місцевої прокуратури Черкаської області подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на те, що вказана ухвала прийнята за не повного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, просив її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що ним в позовній заяві обґрунтовано представництво прокурора, а необхідність реагування органів прокуратури з метою захисту інтересів держави виникла у зв`язку з бездіяльністю Державної служби з питань картографії, геодезії та кадастру в частині повернення у власність держави землі, яка вибула з її власності незаконно, поза її волею. Про виявлені порушення вимог земельного законодавства , Уманською місцевою прокуратурою було повідомлено Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру листами від 14 лютого 2019 року та від 29 серпня 2019 року, однак отримавши формальну відписку, Уманською місцевою прокуратурою Черкаської області встановлено факт неналежного виконання своїх прямих обов`язків органами уповноваженими на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, що полягає у їх бездіяльності щодо вжиття заходів задля повернення у власність держави земель сільськогосподарського призначення.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не подано.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною другою статті 2 ЦК України передбачено, що одним з учасників цивільних правовідносин є держава, яка згідно зі статтями 167, 170 цього Кодексу набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом, та діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

За частиною другою статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Частиною першою статті 57 ЦПК України передбачено, що органи та інші особи, які відповідно до статті 56 цього Кодексу звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права й обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду.

Відповідно до частини 3 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з частиною 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З аналізу вище вказаних норм слідує, що прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів держави в суді, повинен самостійно обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 357/9328/15-ц, провадження № 14-460цс18, зазначила, що правовідносини, пов`язані з вибуттям земель з державної чи комунальної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, на підставі якого земельна ділянка вибула з державної чи комунальної власності, такому суспільному інтересу не відповідає.

Крім того, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31 березня 2005, заява № 61517/00, пункт 27).

Водночас ЄСПЛ звертав увагу також на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15 січня 2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

Постановляючи 09 грудня 2019 року ухвалу про повернення позовної заяви, суддя міськрайонного суду виходив з того, що позивач не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху та недоліки не усунув, з чим погодитись не можна.

Так, у позовній заяві, прокурор посилався на те, що відповідно до статті 5 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» здійснення державного контролю за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності покладено на центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

Таким центральним органом виконавчої влади відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України №15 від 14 січня 2015 року є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр).

Окрім цього, нормами пп.22 п.11 Положення визначено, що голова Держгеокадастру скасовує повністю чи в окремій частині акти територіальних органів Держгеокадастру.

Спірна земельна ділянка відносилась до земель державної власності, розпорядником якої в силу положень ч.4 ст. 122 ЗК України є Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру та відповідно територіальний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин.

Таким чином у зв`язку із бездіяльністю вказаного органу виконавчої влади, та невжиття заходів, при наявності підстав, щодо повернення державі відведеної земельної ділянки, Уманська місцева прокуратура Черкаської області звернулась з позовною заявою до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності.

Частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором листом №34-3418 вих19 від 29 серпня 2019 року попередньо, до звернення до суду, повідомлено Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру про звернення до суду із зазначеною позовною заявою.

Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, знаючи про зазначені прокурором порушення з листа Уманської місцевої прокуратури Черкаської області від 14 лютого 2019 року за №34-168/593 вих19, жодних дій з метою їх усунення не вжила, як до моменту пред`явлення позову прокурором, так і впродовж розгляду усієї справи судом.

У зв`язку з бездіяльністю Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та невжиттям заходів щодо повернення державі земельної ділянки, прокурор звернувся з позовною заявою до суду з метою задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні питання додержання вимог чинного законодавства при передачі земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної форми власності.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що прокуратура у повному обсязі виконала вимоги чинного процесуального законодавства, зокрема, ст. 56 ЦПК України, зазначивши орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а також обґрунтувавши, в чому саме полягає порушення інтересів держави, та довівши повідомлення вказаного органу про необхідність звернення до суду, та бездіяльність такого органу.

З врахуванням викладеного суд помилково прийшов до висновку про повернення позовної заяви, тому ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області задовольнити.

Ухвалу судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 09 грудня 2019 року у справі за позовом заступника керівника Уманської місцевої прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_1 про скасування правового акту органу державної влади та скасування рішення про державну реєстрацію права власності - скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 06 лютого 2020 року.

Судді