КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 липня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради, яка містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відстрочення сплати судового збору, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання спадкоємцем четвертої черги та визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

у с т а н о в и в :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з вищевказаним позовом, у якому просила встановити факт її проживання однією сім`єю з померлою ОСОБА_2 , визнати її спадкоємцем четвертої черги після смерті ОСОБА_2 та визнати за нею право власності на майно в порядку спадкування.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з померлою ОСОБА_2 ; визнано ОСОБА_1 спадкоємцем четвертої черги за законом після смерті ОСОБА_2 .. У решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з указаним судовим рішенням, представник відповідача, яка діяла на підставі довіреності від 05.05.2020 року №225-КМГ-2707, 06.07.2020 року направила апеляційну скаргу, яка містить клопотання про поновлення стоку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору.

У клопотанні про поновлення строку, представник відповідача зазначає, що причини для поновлення строку є поважними, оскільки копію оскаржувано7го судового рішення Київською міською радою було отримано 09.06.2020 року, додавши до скарги відповідні докази.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суд апеляційної інстанції уважає, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, оскільки представником відповідача з дотриманням строку, передбаченого ст. 354 ЦПК України, направлено апеляційну скаргу після отримання копії повного тексту рішення суду.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору зазначено, що Департаментом будівництва та житлового забезпечення відповідно до Порядку роботи з позовними заявами апеляційна скарга направлена на погодження та забезпечення сплати судового збору до Київської міської ради. На момент подання апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору не надійшло до Департаменту будівництва та житлового забезпечення. Також наголошено, що бюджетні установи утримуються за рахунок державного чи місцевого бюджетів та не є прибутковими.

Суд апеляційної інстанції уважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки у Постанові Пленуму № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК ( у редакції ЦПК 2017 року стаття 136) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК( у редакції ЦПК 2017 року стаття 12) повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Таким чином обставини, пов`язані з фінансуванням установи та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати або відстрочення, зважаючи і на ту обставину, що будь-яких підтверджуючих документів зазначеному заявником не надано .

Ураховуючи викладене, вищевказане посилання заявника на неможливість сплати судового збору, не є достатньою підставою для відстрочення його сплати.

Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», визначено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору при поданні фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру складала - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду (січень 2019 року - 1921,00 грн., 0,4 його розміру - 768,40 грн.).

Частиною 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» установлено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як убачається з матеріалів апеляційної скарги, то останню подано про перегляд судового рішення в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_1 , які складаються з двох вимог немайнового характеру (встановлення факту проживання однією сім`єю, зміна черговості одержання права на спадкування) , унаслідок чого судовий збір при поданні позову підлягав сплаті в розмірі 1536,80 грн. (768,4х2).

Зважаючи на те, що при поданні апеляційної скарги судовий збір підлягав сплаті в розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, то заявник при апеляційному оскарженні рішення суду повинен сплатити судовий збір у розмірі 2305,20 грн. (1536,80х150%) на р/р: UA0026010; Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян. р-н; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код ; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Отже, апеляційна скарга Київської міської ради підлягає залишенню без руху, попередивши, що в разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст.185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 136,185, 356-357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання Київської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року задовольнити.

Поновити Київській міській раді строк на апеляційне оскарження рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року.

Клопотання Київської міської ради про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 22 травня 2020 року залишити без руху строком не більше ніж на десять днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута у відповідності до вимог ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя: А.О. Чобіток