Єдиний унікальний номер 740/240/18
Провадження № 2/741/38/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Носівка 27 липня 2020 року

Носівський районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді Киреєва О.В.,

з участю секретаря Герасимчук Н.Ю.,

прокурора Кубрака О.В.,

відповідача та його представника адвоката Кравчука Р.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника прокурора Чернігівської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних унаслідок незаконного полювання,

встановив:

19 січня 2018 року заступник прокурора Чернігівської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області звернувся до суду з цим позовом, мотивуючи його тим, що 22 січня 2017 року близько 11 години ОСОБА_1 , перебуваючи на полі, розташованому між селами Лосинівка та Галиця Ніжинського району Чернігівської області, використовуючи квадроцикл та вогнепальну зброю, у порушення вимог ст. 20 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» здійснив незаконне полювання, в результаті чого було незаконно добуто двох дорослих лосів. Після закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000513 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 248 КК України, відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення № 000136 від 28 вересня 2017 року. Постановою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 25 жовтня 2017 року ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2 040 грн. Порушивши порядок здійснення полювання ОСОБА_1 заподіяв державі збитки на загальну суму 60 000 грн. Рішення про відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, не прийнято.

У судовому засіданні представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду з тих підстав, що прокурором не обґрунтовано підстав для представництва інтересів Державної екологічної інспекції у Чернігівській області у суді.

У судовому засіданні відповідач підтримав клопотання свого представника та просив його задовольнити.

У судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги з підстав, які зазначені у позовній заяві, просив їх задовольнити, заперечував проти залишення позову без розгляду, зазначив, що у даному випадку є законні підстави для представництва інтересів Державної екологічної інспекції у Чернігівській області у суді.

У судове засідання представник Державної екологічної інспекції у Чернігівській області не з`явився, подав до суду клопотання, в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив їх задовольнити, розгляд справи проводити без їх участі.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. У основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 3 грудня 2019 року в справі № 810/3164/18, інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Аналогічні позиції Верховного Суду викладені у постанові від 23червня 2020 року в справі № 815/1567/16 та постанові від 19 липня 2018 року в справі № 822/1169/17.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Суд вважає, що як у позовній заяві, так і у судовому засіданні, прокурор не надав належного обґрунтування підстав для представництва інтересів Державної екологічної інспекції у Чернігівській області у суді та того, що Державна екологічна інспекція у Чернігівській області неналежним чином здійснює захист інтересів держави.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 257, 259, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,

постановив:

Клопотання представника відповідача - адвоката Кравчука Романа Богдановича задовольнити.

Залишити без розгляду позов заступника прокурора Чернігівської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, заподіяних унаслідок незаконного полювання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.В. Киреєв