н/п 2/490/1790/2018 Справа № 490/3494/17
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі :

головуючого судді Гуденко О.А.

при секретарі - Дудник Г.С.,

за участі предстанвика відповідача адвокатки Лисенко В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

24 квітня 2017 року позивач звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовною заявою про визнання факту вуступу та прийняття спадщини, визнання права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 та на 3/20 часток домоволодіння по АДРЕСА_2 -в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 25 квітня 2017 року судді Центрального районного суду м. Миколаєва Гуденко О.А. відкрито провадження по вказаній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду на 05 липня 2017 року .

Ухвалою від 25 квітня 2017 року судді Центрального районного суду м. Миколаєва Гуденко О.А. повернуту позовну заяву ОСОБА_1 в частині визнання права власності на домоволодіння АДРЕСА_1 - для подання до належного суду.

05.07.2017 року направлено запит судудо Новоодеської державної нотаріальної контори про надання завірених копій матеріалів спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду про забезпечення доказів від 08 лютого 2018 року заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 про витребування доказів задоволено. Витребувано у Державного нотаріального архіву (54038, м. Миколаїв, вул. Біла, 2/4) завірену копію матеріалів спавдкової справи після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду про забезпечення доказів від 12 липня 2018 року заяву представника відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_5 про витребування доказів задоволено. Витребувано у Державного нотаріального архіву (54038, м. Миколаїв, вул. Біла, 2/4) завірену копію матеріалів спавдкової справи після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду про забезпечення доказів від 29 травня 2019 року клопотання представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_5 про витребування доказів задоволено. Витребувано у Першої Миколаївської Державної нотаріальної контори завірену копію спадкової справи № 132/2011 після смерті ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судові засідання 05 липня 2017 року, 08 лютого 2018 року, 02 травня 2018 року, 12 липня 2018 року ,04 грудня 2018, 14 лютого 2019 року представник позивача та позивач надавали суду заяву про перенесення розгляду справи в зв`язку з неможливістю явки адвоката через зайнятість в іншому процесі або хворобою, при цьому жодгного разу не надали підтверджуючих документів поважності причин неявки.

В судовому засіданні 09.10.2019 року предстанвик позиваач просила оголосити переву в судовому засіданні до квітня-травня 2020 року, оскільки неможливо забезпечити в зимовий період явку свідків зі сторони позивача, які проживають в с.Червоноволодимирівка Новоодеського району , а там є лише грунтові дороги.

Судове засідання відкладено на 22 квітня 2020 року для виклику свідків зі сторони позивача.

Судове засідання, призначене на 22 квітня 2020 ркоу було відкладено на 08 липня 2020 за клопотанням сторін через запровадження карантинних обмежень в м.Миколаєві. Здійснено повторнй виклик свідків в судове засідання.

Сільський голова Воронцівської сільської ради надав суду 07.05.2020 заяву про розгляд справи у відсутнсті свідка - секретаря сільської ради.

Судове засідання, призначене на 08 липня 2020 року було відкладено на 29 жовтня 2020 за заявою позивача від 06.07.2020 року для надання можливості укласти договір про надання правової допомоги з іншим адвокатом, подана заява до канцелярії сууд ним особисто. Здійснено повторнй виклик свідків в судове засідання.

Сільський голова Воронцівської сільської ради надав суду 16.07. 2020 заяву про розгляд справи у відсутності свідка - секретаря сільської ради через зайнятість останньої.

Судове засідання, призначене на 29 жовтня 2020 року було відкладено на 24 грудня 2020 за заявою позивача від 28.10.2020 року оскільки він має ознаки гострого респіраторного захворювання та не може прибути в судове засідання. Здійснено повторнй виклик свідків в судове засідання.

При цьому позивач також жодного разу не надав суду жодних доказів на підствердження причин неможлиовсті явки в судове засідання.

В судове засідання 24 грудня 2020 року позивач не з`явився , про час та місце розгляду справи завчасно - 11.11.2020 повідомлений судом належним чином, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення прпо вручення особисто судової повістки.

Жодних заяв про відкладення судового засідання, призначеного на 24.12.2020 року від позивача не надходило.

В судовому засіданні представник відповідача заявила суду клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки позивач протягом трьох років діє недобросовісно, навмисно затягує розгляд справи, більше 7 разів судові засідання відклададися за його заявами , при цьому жодного разу він не підтвердив поважності причин своє та свого представника неявки в судове засідання, чим проявляє неповагу до інших учасників процесу. при цьому вона кожного разу з1являється за вкиликом до суду, відповідач весь цей час перебуває на військовій службі в зоні АТО та через такі дії позивача фактично позбавлений можлиовсті реалізувати свої спадкові права.

За час розгляду даної справи заяви про розгляд справи у відсутність позивача чи його представника до суду не надходила.

Відомості про розгляд справ ( відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Центрального районного суду м. Миколаєвау відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України».

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

ЄСПЛ вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно з частинами другою, четвертою, тринадцятою статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Вказана правова позиція викладена у Постанові Верхового Суду від 21 вересня 2020 року по справі №658/1141/18.

При цьому суд додатково враховує систематичну недобросовісну поведінку позивача протягом трьох років перебування справи в суді щодо надання суду 9-ти заяв про відкладення розгляду справи без надання жодних підтверджуючих документів , його повторну неявку в судове засідання ( 29.10.2020 та 24.12.2020) без повідомлення причин неявки.

На підставі вищевикладенного суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 257,258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Центрального районного суду

м. Миколаєва Гуденко О.А.