Ухвала

20 січня 2020 року

м. Київ

справа № 753/15229/18

провадження № 61-651ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 08 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна набутого за час шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 08 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року у вказаній справі з пропуском строку на касаційне оскарження та без доказів про сплату судового збору.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частин другої і третьої статті 392 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зі змісту якого вбачається, що копія постанови суду апеляційної інстанції отримана заявником 18 листопада 2019 року, касаційна скарга направлена вперше 18 грудня 2019 року, але була повернута відправнику через пошкодження марки.

Відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Зважаючи на те, що копію постанови суду апеляційної інстанції особа, яка подала касаційну скаргу, отримала 18 листопада 2019 року та подала скаргу протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення, строк на касаційне оскарження необхідно поновити.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» із змінами, внесеними Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» за подання касаційної скарги на рішення суду справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (чинний на момент пред`явлення позову) розмір судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становив 1 розмір ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 оскаржує в касаційному порядку судові рішення у частині відмови у задоволенні позову щодо поділу квартири, компенсації на її користь ѕ частини вартості квартири, вартість якої, як зазначає заявник, складає 1 611 750,00 грн. Тому при визначенні розміру судового збору, який потрібно сплатити при поданні касаційної скарги, належить виходити саме із цієї суми.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу становив 1 762,00 грн.

Тобто, особа, яка подала касаційну скаргу, має сплатити судовий збір у розмірі 17 620,00 (1 611 750,00*1%*200%>1 762,00*5*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору до суду касаційної інстанції необхідно надати відповідний документ.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 08 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 16 квітня 2019 року, додаткове рішення Дарницького районного суду міста Києва від 08 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліку касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Русинчук