Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/2281/19
Провадження № 2/945/372/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

Миколаївський районний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді Терентьєва Г.В.

за участю секретаря Петриченко В.С.,

представника позивача Миколаївської місцевої прокуратури № 1 Кравченко Н.О.,

та Державної екологічної інспекції Арутюнян А.О.,

і відповідачів ОСОБА_1 , і ОСОБА_2 ,

розглянувши 24 липня 2020 року в місті Миколаєві у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Миколаївській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Безводненська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки лісу,

в с т а н о в и в :

11.12.2019 року заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Миколаївській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Безводненська сільська рада Миколаївського району Миколаївської області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки лісу.

Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що СВ Миколаївського РВП Очаківського ВП ГУ НП в Миколаївській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000726 за фактом незаконної порубки дерев, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.І ст. 246 КК України, у ході проведення якого встановлено, що 08.12.2018 року ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 , порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу, в порушення норм ст. 69 Лісового кодексу України, діючи умисно з корисливих спонукань, прибули до полезахисної лісосмуги, яка розташована неподалік с. Шурино вздовж автодороги Миколаїв-Кам`янка-Очаків, та здійснили порубку до ступеня припинення росту у спосіб спилювання двох дерев породи «Шовковиця» діаметром на пні 35 см та 37 см, чим заподіяли державі в особі Безводненської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області істотну шкоду на суму 16 748 (шістнадцять тисяч сімсот сорок вісім) грн. 52 коп.

Відповідно до розрахунку розміру збитків від 01.04.2019, проведеного спеціалістами Державної екологічної інспекції в Миколаївській області, на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Зазначене кримінальне провадження 19.03.2019 закрито з підстав відсутності в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого Ч.1 ст. 246 КК України та матеріали скеровані до Державної екологічної інспекції у Миколаївській області для притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності у встановленому законом порядку. 27.03.2019 Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Миколаївської області ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., який останнім сплачено 27.03.2019. Крім того, 05.04.2019 Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Миколаївської області ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255 грн., який останнім сплачено 05.04.2019. Як зазначає позивач, що невідшкодування шкоди відповідачами безпосередньо зачіпає інтереси держави, оскільки кошти на відшкодування такої шкоди сплачуються до відповідного місцевого бюджету, що зобов`язує прокурора звертатись з відповідним позовом до суду для повернення коштів до бюджету. В судовом засіданні представники позивачів позов підтримали повністю. Відповідачі ОСОБА_1 і ОСОБА_2 позов визнали. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився заяв та клопотань не надсилав.

Дослідивши в судовому засіданні письмові докази по справі, суд находить позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 26.03.2019 року було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 65-1 КупАП.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 27.03.2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адмінправопорушення за ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф у розмірі 255,00 грн.

04.04.2019 року також було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 65-1 КупАП.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 05.04.2019 року ОСОБА_2 визнано винним у вчинені адмінправопорушення за ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф у розмірі 255,00 грн.

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 штраф у розмірі по 255,00 грн., кожний сплатили. Однак, станом на теперішній час завдана шкода на користь місцевого бюджету Безводненської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області у розмірі 16 748, 52 грн. залишається не відшкодованою.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності.

Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Статтею 105 Лісового Кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

При вищевикладених обставинах, приймаючи до уваги встановлені судом обставини, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, які свідчать про наявність підстав для задоволення позовної заяви, суд вважає позовні вимоги законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

Керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 19, 89, 141, 258,259, 263-265, ЦПК України, суд, -

В и р і ш и в :

Позов заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури №1 в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Миколаївській області задовольнити.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНОКПП: НОМЕР_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНОКПП: НОМЕР_2 на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев у захисних лісових насадженнях в сумі 16 748, 52 гривень, на користь місцевого бюджету Безводненської сільської ради. Миколаївського району Миколаївської області (рахунок 4232, код СДРПОУ 37992266, банк одержувач ГУДКСУ у Миколаївській області, МФО 899998, код 24062100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНОКПП: НОМЕР_1 , на користь прокуратури Миколаївської області (р/р НОМЕР_3 , СДРПОУ 02910048, Банк ДКСУ м. Києва, МФО 820172) сплачений судовий збір в розмірі 960,50 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНОКПП: НОМЕР_2 , на користь прокуратури Миколаївської області (р/р НОМЕР_3 , СДРПОУ 02910048, Банк ДКСУ м. Києва, МФО 820172) сплачений судовий збір в розмірі 960,50 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Г. В. Терентьєв

Дата складання повного судового рішення 27.07.2020 року.