29 січня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
при секретарі Кирпиченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
23.08.2019 року позивач надав до суду заяву про уточнення підстав позову, в якій зазначив, що позивач та відповідач не можуть вважатися однією сім`єю, оскільки вони не проживають разом, не пов`язані спільним побутом та не мають взаємних прав та обов`язків один перед одним. Реєстрація місця проживання відповідача у вказаній квартирі чинить власнику житла перешкоди у реалізації його права користування належною його власністю. Відповідач у вказаній квартирі не проживає більше шести років, не сплачує плату за користування жилим приміщенням і комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню житлового приміщення та не приймає участі у спільному побуті.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.10.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги з урахуванням уточнень підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі. Надали згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за адресою місця реєстрації відповідача.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно договору дарування від 16.06.2011 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудимою О.Б. та зареєстрованого в реєстрі за №1-1041, ОСОБА_2 передав, а ОСОБА_1 прийняла у дар належну дарувальнику на праві особистої приватної власності ј частину трикімнатної квартири під номером АДРЕСА_1 .
Згідно довідки ОСББ «Залаегерсег, 23» від 05.09.2018 року в квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 , але в період з 12.04.2013 року по 05.09.2018 року за вказаною адресою не проживає.
Відповідно до ч.1 ст.319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.383 Цивільного кодексу України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб.
Згідно ст.391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.150 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності будинок, користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не є членами сім`ї позивача та він не надавав згоди користуватися належним йому на праві власності приміщенням спірної квартири.
Отже, право користування членів сім`ї власника квартири кореспондується та є похідним від права власності на квартиру попереднього власника.
Таким чином, з моменту реєстрації договору дарування від 16.06.2011 року право власності ОСОБА_2 припинилося, відповідно, припинилося право користування не тільки самих власників, а й усіх членів їх сім`ї, та виникло у ОСОБА_1 , яка в свою чергу не надавала згоди на користування спірним жилим приміщенням зазначеної квартири відповідачу.
Враховуючи зазначене, суд вважає позов про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 89, 259, 263-265, 280-282, 355 ЦПК України, ст.ст.383, 391 ЦК України, ст.150 ЖК Української РСР, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: С.І.Майдан