Провадження № 2/761/8896/2019
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

13 січня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття з реєстрації місця проживання, -

В С Т А Н О В И В:

16 грудня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття з реєстрації місця проживання.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 грудня 2019 року справу передано на розгляд судді Фроловій І.В.

Ухвалою суду від 24 грудня 2019 року позовну заяву залишено без руху, а саме: необхідно визначити статус ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , зазначивши їх у позовній заяві відповідно до вимог ч.3 ст. 175 ЦПК України та надати для них примірники позовної заяви з додатками, а також, позивачу 2 ОСОБА_2 слід надати суду квитанції про сплату судового збору в розмірі 6 147, 20 грн.

26 грудня 2019 року до суду надійшов супровідний лист від позивача 2 на виконання вимог ухвали суду від 24 грудня 2019 року, відповідно до якого останній просив звільнити його від сплати судового збору.

Разом із тим, судом встановлено, що вимоги ухвали від 24 грудня 2019 року фактично не було виконано, оскільки не було надано документів, які б підтверджували сплату судового збору позивачем 2 у розмірі 6 147, 20 грн.

Так, відповідно до ч.ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно із ч. 1 та 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на вказані положення закону, суд може звільнити особу від сплати судового збору лише на підставі поданого нею клопотання.

Проте, клопотання позивача 2 про звільнення від сплати судового збору не було подано разом із позовною заявою, а лише після винесення ухвали про залишення позовної заяви без руху від 24 грудня 2019 року.

Таким чином, суд приходить до висновку, що недоліки позову, викладені в ухвалі суду від 24 грудня 2019 року, позивачами не усунені у повному обсязі.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 24 грудня 2019 року, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви позивачеві.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування свідоцтва про право власності, виселення та зняття з реєстрації місця проживання - вважати неподаною і повернути позивачам.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: