справа № 492/141/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2020 року м.Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Гусєва Н.Д., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на будинок в порядку спадкування за заповітом, -

встановив:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки про встановлення факту родинних відносин, а саме що він є сином ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; факту належності йому заповіту, складеного померлою ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також про визнання за ним права власності в порядку спадкування за заповітом на спадкове майно у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилося спадкове майно у вигляді зазначеного житлового будинку, який за життя належав останній. Позивач прийняв спадщину у вигляді зазначеного майна після смерті матері, так як проживав разом із спадкодавцем на день її смерті. Позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_3 , але отримати відповідне свідоцтво на зазначене майно не зміг через відсутність реєстрації права власності на зазначений житловий будинок за спадкодавцем; виявлені розбіжності в документах, які підтверджують факт родинних відносин між ним та його померлою матір`ю (прізвище заявника в його документах зазначено як « ОСОБА_4 », а в свідоцтві про смерть, в паспорті громадянина України прізвище померлої матері заявника зазначено як « ОСОБА_4 »), а також у зв`язку з тим, що заповіт, складений матір`ю позивача ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не містить дату і місце народження заповідачки, спадкоємця, а також те, що спадкоємець є сином заповідачки, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з зазначеною позовною заявою.

Ознайомившись з позовною заявою, подану позивачем та документами, доданими до неї, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 175, ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомі адреси електронної пошти сторін, однак в порушення вказаних норм права позивачем в позовній заяві не зазначено відомі адреси електронної пошти позивача та відповідачки.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, яка, в силу п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, визначається дійсною вартістю нерухомого майна, однак позивачем в порушення зазначених норм права зазначено ціну позову, яка жодним документом не підтверджена.

Суд не повинен визначати ціну позову, оскільки за змістом п. 3 ч. 3 ст. 175, ст. 176 ЦПК України такий обов`язок покладений на позивача, тому позивачу необхідно надати суду належні докази дійсної ціни позову.

Також, звертаю увагу на роз`яснення, які викладені в п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 р оку «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» про те, що якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини, однак позивачем в порушення зазначених норм права не зазначено: обставини та докази, які підтверджують наявності родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_3 (акти, листи ділового та особистого характеру, ордер на вселення, обмінні ордери, виписки з домових книг, рішення органів місцевого самоврядування, які містять у собі відомості про родинні відносини позивача та померлої ОСОБА_3 ); докази неможливості іншим шляхом, окрім судового, встановити факт родинних відносин (довідка органу РАЦСу про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у запис актів цивільного стану); обставини та докази наявності факту відмови нотаріуса вчинити нотаріальні дії по видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю факту родинних відносин, оскільки як вбачається з позовної заяви позивач є спадкоємцем за заповітом; обставини та докази наявності факту відмови нотаріуса вчинити нотаріальні дії по видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю в заповіті, складеному ОСОБА_3 , відомостей про дату і місце народження заповідачки, спадкоємця, а також відсутністю вказівки про те, що спадкоємець є сином заповідачки; докази прийняття спадщини після смерті спадкодавці (заява до нотаріальної контори про прийняття спадщини); обставини та доказизвернення відповідачки до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини тощо; обставини та докази, які підтверджують наявність спору про право, а також той факт, що відповідачка не визнає або оспорює право власності позивача на спірне майно; обставини та докази наявності або відсутності спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині за законом; обставини та докази фактичного вступу позивачів до володіння спадкового майна (квитанції про сплату податків, внесків страховок, інших платежів, договір оренди тощо).

Відповідно до вимог п. п. 6, 7, 8, ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, однак позивачем в позовній заяві не зазначено: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачки, яка як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнана з тим, які вимоги до неї заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до вимог ст. 95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено ЦПК України. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суддею встановлено, що до заяви додані документи, які не засвідчені з дотриманням вищенаведених вимог, тому позивачу необхідно надати копії документів належним чином засвідчені з зазначенням про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розміру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру: встановлення факту родинних відносин та встановлення факту належності правовстановлюючого документу; одна вимога майнового характеру: визнання права власності на будинок в порядку спадкування.

Згідно з п/п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн.

Оскільки позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, то сума суд збору за вимоги немайнового характеру складає 1681,60 грн. (840,80 грн. + 840,80 грн.).

В силу п/п 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з квитанції, яка подана до суду, судовий збір сплачений у розмірі 1184,20 грн.

Оскільки позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, то сума судового збору складає 1681,60 грн., яка підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду.

Крім того, оскільки позивачем не обґрунтовано, з посиланням на докази, дійсну вартість спірного майна, на яке просить визнати право власності, то суддя позбавлений можливості дійти обґрунтованого висновку щодо правильності ціни позову та повної сплати позивачем судового збору за вимогу майнового характеру

Враховуючи викладене, позивачем необхідно надати суду докази сплати судового збору в повному обсязі або зазначити підстави звільнення його від сплати судового збору у зв`язку з їх не сплатою.

Вказані недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Вважаю за необхідне звернути увагу на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 175 ЦПК, у зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на будинок в порядку спадкування за заповітом підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня отримання позивачем копії наявної ухвали.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущених при подачі позовної заяви до встановленого судом строку, позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на будинок в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії наявної ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.