Провадження № 2/761/1964/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді: Мальцева Д.О.

при секретарі: Чугаєва І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2019 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач), у якому просила розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем 25.11.2017 року, зареєстрований Шевченківським у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, серія НОМЕР_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, між сторонами укладено шлюб, у якому ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син. Разом з тим, спільне життя з відповідачем не склалось, шлюбні відносини між сторонами фактично припинені з серпня 2018 року, сторони не ведуть спільного господарства, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім`ю не мають, сім`я розпалась і подальше її збереження неможливе, шлюб існує формально, що суперечить інтересам позивача, між сторонами постійні конфлікти, у зв`язку з чим вона перебуває у стані постійного стресу.

14.08.2019 ухвалою суду позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків.

16.01.2020 у справі відкрито провадження в загальному позовному порядку, призначено проведення підготовчого засідання.

16.01.2020 від позивача та відповідача надійшли заяви, у яких вони підтримали заяву у повному обсязі.

В судове засідання ОСОБА_1 і ОСОБА_2 не з`явилися, через канцелярію суду подали заяви про розгляд справи за їх відсутнсть. Відповідач у поданій до суду заяві визнав позовні вимоги. Відповідно до ч. 3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

З врахуванням тієї обставини, що відповідач визнав позовні вимоги у поданій до суду заяві, суд ухвалює рішення у підготовчому засіданні.

Судом встановлено, що шлюб між сторонами зареєстрований 25.11.2017 року Шевченківським у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, серія НОМЕР_1 . Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У добровільному порядку згоди щодо розірвання шлюбу сторони не дійшли.

В своїх поясненнях позивач зазначає, що подружжя не підтримує шлюбні стосунки, подальше спільне життя з відповідачем суперечить її інтересам.

Так, побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки (стаття 1 СК України).

При цьому, відповідно до ст. 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 112 СК України визначено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з них, що мають істотне значення.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам роз`яснено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 Сімейного кодексу України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

З врахуванням наведеного, судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, проживають окремо, наміру зберігати сім`ю не мають, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення, а отже позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При цьому, відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 768, 40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. 21, 24, 104, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст. 3, 4, 10, 12, 13, 17, 18, 76-81, 133, 137, 141, 222, 258-259, 263-268, 273, 280-289, 352, 354-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 /дані: ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 / та ОСОБА_2 /дані: ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстраці АДРЕСА_2 / розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: