Справа № 712/6850/19
Провадження № 2/712/141/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 січня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого судді - ТОКОВОЇ С.Є.
при секретарі - МОГИЛА І.С.
за участю представника позивача - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Орган опіки і піклування Черкаської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
Позивач звернулася з позовом до відповідачів про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що відповідно до свідоцтва про право власності від 25.05.1998 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.03.2015 року вона являється власницею квартири АДРЕСА_1 . Разом з нею у вказаній квартирі зареєстровані відповідачі ОСОБА_5 та її син ОСОБА_6 . Останні з жовтня 2018 року не проживають за даною адресою, комунальні послуги не сплачують, особистих їх речей в квартирі не має. Оскільки, за вищевказаною адресою відповідачі тривалий час не проживає, виникають проблеми зі сплатою надмірних комунальних послуг, які не надаються, але нараховуються за відповідачами, чим об`єктивно порушуються її права, змушена звернутися за захистом до суду.
Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 24.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 27 серпня 2019 року на 11-00 год. в порядку загального провадження.
02 грудня 2019 року, ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13 січня 2020 року на 10-30 год.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив суд визнати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Відповідачі в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином, причини неявки суду не відомі.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином, причини неявки суду не відомі.
Зі згоди представника позивача, відповідно до ст. 284 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами житлового законодавства.
Як встановлено в судовому засіданні, відповідно до свідоцтва про право власності від 25.05.1998 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.03.2015 року ОСОБА_7 являється власницею квартири АДРЕСА_1 .
Відповідно до Акту, завіреного начальником дільниці № 4 КП «Соснівська служба утримання будинків» від 06 травня 2019 року, встановлено, що відповідачі в спірній квартирі зареєстровані, але не проживають з жовтня 2018 року, плату та інші послуги не сплачують, жилим приміщенням не користуються, квартиру в належному стані не підтримують та втратили з нею всякий зв`язок.
Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Частиною 3 ст. 29 ЦК України передбачено, що місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає.
Згідно ч. 2 ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини.
Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що неповнолітня дитина не має права вільно та самостійно обирати місце свого проживання, і набуває право користування житлом за місцем проживання батьків, або одного з батьків, з ким вона проживає.
Права неповнолітньої дитини є похідними від права батьків (або одного з них). Причини не проживання неповнолітньої дитини за місцем реєстрації не залежать від волі дитини, а тому неможливо встановити їх характер (поважні або неповажні) окремо для неповнолітньої дитини, незалежно від причин відсутності батьків.
Неповнолітня дитина не є самостійним суб`єктом житлових правовідносин, а набуття або втрата права користування житлом дитиною залежить від набуття або втрати такого права її батьками.
Інтереси дитини даним рішенням не порушуються з огляду на те, що неповнолітній ОСОБА_6 у спірній квартирі не мешкає. Залишення неповнолітнього зареєстрованим в спірній квартирі суперечило б ст.9 Конвенції про права дитини та ст.160 СК України.
Відповідно до ст.1 та ст.11 Закону України «Про охорону дитинства», сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити.
Таким чином, системний аналіз цивільного та житлового законодавства дає підстави вважати, що неповнолітня дитина не може бути самостійним відповідачем за позовом про визнання її такою, що втратила права користування житлом, та зберігає або втрачає таке право автоматично разом з батьками.
Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач разом з сином беруть участь в оплаті витрат на комунальні послуги, з вимогами про вселення до спірної квартири не зверталися та будь-якої спеціальної домовленості між сторонами щодо тривалості проживання не було, а також відсутні докази того, що існували будь-які перешкоди у проживанні відповідача разом з дитиною у спірній квартирі.
З метою з`ясування питання щодо проживання неповнолітнього в м. Черкаси, судом було направлено запит щодо надання інформації про перебування у закладі дошкільної освіти міста малолітнього ОСОБА_6 .
Відповідно до листа Департаменту світи та гуманітарної політики Черкаської міської ради від 10 грудня 2019 року за № 2497-12-4/1 зазначено, що станом на 09 грудня 2019 року малолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у закладах дошкільної освіти міста Черкаси не числиться.
Оскільки в судовому засіданні з достовірністю встановлено, що ОСОБА_5 з сином ОСОБА_6 не проживають у спірній квартирі за власним бажанням з жовтня 2018 року, не здійснює оплату за користування жилим приміщенням і комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню квартири та не приймає участь у спільному побуті, не є власником спірної квартири, суд вважає за необхідне визнати відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Керуючись ст.ст. 263-265, 267, 284 ЦПК України, ст.ст. 391, 405 ЦК України, суд,
Визнати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .
Рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду може також бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу (п.15 Розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України).

Повний текст рішення складено 13 січня 2020 року.

ГОЛОВУЮЧИЙ:

Позивач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , іпн. НОМЕР_1 , прож. АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2