Справа № 931/770/19
Провадження № 2/931/18/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2020 року смт. Локачі

Локачинський районний суд Волинської області

у складі: головуючого - судді Кідиби Т.О.,

за участю: секретаря - Гупалик А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Локачах цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Колпитівської (Привітненської) сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Локачинського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Волинській області Дильний І.Г. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

22.10.2019 року позивач звернулась в суд з позовом до Колпитівської (Привітненської) сільської ради Локачинського району Волинської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Локачинського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Волинській області Дильний І.Г. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба - ОСОБА_2 , з якою вона постійно проживала у АДРЕСА_1 і вона їй, коли та ще була неповнолітньою, 24 травня 2016 року залишила заповіт на земельну ділянку (пай) для ведення особистого селянського господарства, площею 2.27 га, що розміщена на території Колпитівської сільської ради Локачинського району Волинської області, якою вона користується і на даний час. Даний заповіт був зареєстрований секретарем Колпитівської сільської ради Локачинського району Волинської області Кренц В.М. у реєстрі за Р№13 від 24 травня 2016 року.

Маючи намір оформити спадщину, 16 серпня 2019 року вона звернулась до приватного нотаріуса Локачинського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Волинській області. Проте, у вчиненні нотаріальної дії їй було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду для визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини був пропущений нею з поважних причин, оскільки після відкриття спадщини вона проживала разом із тіткою ОСОБА_3 та дідом ОСОБА_4 .

Після смерті баби ОСОБА_2 відразу тяжко захворів її дід ОСОБА_4 і фактично його лікуванням займались вона та її тітка ОСОБА_3 . Вони змушені були витрачати на його лікування значні кошти та перебувати з ним у лікарняних закладах після операційного втручання та важкого і довгого курсу лікування, як у медичних закладах так і вдома.

Просить визначити додатковий строк для подачі нею, ОСОБА_1 , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позивач 10.01.2020 року через канцелярію суду подала письмове клопотання про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує повністю, не заперечує щодо ухвалення рішення при заочному розгляді справи.

Представник відповідача 10.01.2020 року через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнає, не заперечує щодо задоволення позову.

Третя особа - приватний нотаріус Локачинського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Волинській області Дильний І.Г. у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, будь-яких заяв, клопотань не подав.

Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши надані у справі докази в їх сукупності, матеріали спадкової справи № 198/2018 до майна померлої ОСОБА_2 , судом встановлено наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про її смерть серії НОМЕР_1 від 10.02.2018 року (а.с. 8).

Після її смерті залишилось спадкове майно, зокрема, земельна ділянка (пай) для ведення особистого селянського господарства, площею - 2.27 га, що розміщена на території Колпитівської сільської ради Локачинського району Волинської області.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 198/2018 до майна померлої ОСОБА_2 , на підставі заяви від 13.08.2018 року спадщину після її смерті у встановлений законом шестимісячний строк прийняла її дочка ОСОБА_6 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 - її чоловік ОСОБА_4 та дочка ОСОБА_3

16 серпня 2019 року позивач також звернулась до нотаріальної контори з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку (пай) для ведення особистого селянського господарства, площею 2.27 га, що розміщена на території Колпитівської сільської ради Локачинського району Волинської області, і належала ОСОБА_2 , проте постановою нотаріуса їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що позивачем у встановлений законом строк не було подано заяви про прийняття спадщини (а.с. 17).

Відповідно до ст.ст. 2, 4 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Пленум Верховного Суду України у п.8 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у визначеному законом порядку.

За змістом ст. 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред`явленим позовом.

З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів. Тобто, ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, зокрема, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Отже, враховуючи наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , вони і є належними відповідачами у справі за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Клопотань про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів від позивача не надходило.

З врахуванням диспозитивності цивільного судочинства, суд не наділений самостійним правом провести таку заміну поза волею самого позивача.

Окрім того, позивачем не надано належних доказів поважності причин пропуску нею строку подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , наведені нею пояснення та долучені докази не є конкретними та не підтверджують неможливість подачі нею такої заяви.

Враховуючи наведене, а також те, що позов подано до неналежного відповідача - Колпитівської (Привітненської) сільської ради і клопотання про заміну відповідача належними відповідачами позивачем не подано, суд не приймає визнання позову неналежним відповідачем, позаяк воно може порушити права та інтереси інших осіб, та приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.2, 10, 12, 51, 81, 89, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Колпитівської (Привітненської) сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Локачинського районного нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Волинській області Дильний І.Г. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду через Локачинський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30 - денний строк з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Локачинського районного суду Т.О. Кідиба