Справа № 618/1510/19
Провадження № 2/618/40/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/1510/19, провадження № 2/618/40/20 за позовом ОСОБА_1 до Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кутьківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний брат ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, яку він має намір прийняти. Після його поховання, позивач потрапив до Дворічанської районної лікарні із захворюванням, пов`язаним з раніше отриманою на виробництві тяжкою травмою голови та тривалий час перебував на лікуванні в умовах стаціонару та амбулаторно. В зв`язку з цим, та подальшою реабілітацією він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата, а коли 02 жовтня 2019 року з такою заявою звернувся до Дворічанської державної нотаріальної контори, йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що він пропустив вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від нього причин та просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом.

Позивач ОСОБА_2 в підготовче засіданні не з`явився, надавши заяву, в якій просив розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача - Кутьківський сільський голова ОСОБА_8 в підготовче засідання не з`явилась, надавши заяву, в якій просила справу розглянути за відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнала повністю, не заперечувала проти їх задоволення.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Згідно з повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 21 липня 1961 року, батьками позивача ОСОБА_1 записані: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_4 (а. с. 6).

Згідно з повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 16 травня 1951 року, батьками батька позивача - ОСОБА_3 записані: батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_6 (а. с. 6).

Відповідно до довідки № 823, виданої Кутьківською сільською радою Дворічанського району Харківської області 10 жовтня 2019 року, ОСОБА_7 , на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , була зареєстрована і мешкала в АДРЕСА_1 . Разом з нею на час смерті проживав та був зареєстрований син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (помер - ІНФОРМАЦІЯ_1 року), який є її спадкоємцем за законом (а. с. 8).

Згідно з повторним свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Куп`янським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 24 вересня 2019 року, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що складено відповідний актовий запис № 11 (а. с. 7).

Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області Зашивайко Н. Г. № 947/02-31 від 02 жовтня 2019 року позивачеві ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його двоюрідного брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а. с. 5).

Відповідно до акту про нещасний випадок на виробництві № 16 від 29 лютого 1998 року, виданого Куп`янським ливарним заводом, ОСОБА_1 отримав забій голови, травмуючий фактор - падіння предмету (а. с. 9).

Відповідно до епікризу до історії хвороби № 1388 ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні в терапевтичному відділенні КЗОЗ Дворічанська ЦРЛ з 16 до 24 жовтня 2009 року (а. с. 4)

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивача на те, що він не міг своєчасно в шестимісячний строк після смерті свого двоюрідного брата звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, а саме через довготривале лікування та реабілітацію внаслідок отримання тяжкої травми голови на виробництві.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_2 , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2, 4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_4 від 31 грудня 1998 року, ідентифікацій номер НОМЕР_5 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов