Дата документу 17.12.2020
Справа № 334/7452/20
Провадження № 2-н/334/1011/20
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

17 грудня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Гнатюк О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку,

ВСТАНОВИВ:

17 грудня 2020 року заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати у сумі 46019 грн. та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 05.11.2020 року по 17.12.2020 року у розмірі 7718 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Положеннями п.4,5 ч.2 ст. 163 ЦПК України передбачено, що у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено вимоги заявника та обставини, на яких вони ґрунтуються, а також перелік доказів якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23.12.2011 року, до заяви про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо.

Не допускається розгляд вимог про стягнення заробітної плати у разі наявності спору щодо розміру заборгованості чи права на її отримання.

Розглянувши матеріали судового наказу, судом встановлено, що заявником не додано належно оформленого розрахунку заборгованості заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку. Відсутність документів, що підтверджують наявність суб`єктного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб`єктного права, або документів, що підтверджують виникнення права вимоги, вказує на наявність спору про право.

Таким чином, судом видаються судові накази у разі відсутності між сторонами спору про право, та наявністю документів на підтвердження перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а також документів, що вказують на розмір нарахованої, але не виплаченої працівникові заробітної плати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо.

При цьому заявником ОСОБА_1 до заяви додано самостійно складений розрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, яка на думку суду не є належним документом, який свідчив би про безспірність розміру нарахованої заробітної плати, яка підлягає стягненню у наказному провадженні, а отже вказані обставини свідчать про наявність спору щодо розміру заборгованості.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 163, 165 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Запорізький ДБК» нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що заявлені вимоги можуть бути розглянуті у позовному провадженні з додержанням загальних правил щодо пред`явлення позову.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя О.М. Гнатюк