Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/2162/19
Провадження № 2/945/308/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2020 року Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі головуючого судді Войнарівського М.М., за участю секретаря судового засідання Трифонової І.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

21.11.2019року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Миколаївського районного суду Миколаївської області з позовом до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її брата ОСОБА_2 . Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що вона є спадкоємцем померлого брата ОСОБА_2 однак вона не подала своєчасно заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори і пропустила встановлений для цього строк у зв`язку з тим, що після смерті брата і до теперішнього часу користується земельною ділянкою, на яку відкрилася спадщина та отримує від неї прибуток тому вважала що прийняла спадщину. Таким чином просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю один місяць.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, при цьому представник позивача подав суду заяву, в якій підтримав позовні вимоги та просив задовольнити їх у повному обсязі, також просив розглядати справу за їх з позивачем відсутності.

Представник відповідача Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області у судове засідання не з`явився, при цьому також подав суду заяву про розгляд справи без його участі,стосовно позовних вимог не заперечує проти їх задоволення.

Дослідивши в судовому засіданні наявні у справі письмові докази, суд дійшов такого.

Відповідно до свідоцтва про народження позивача серія НОМЕР_1 в графі батько зазначений ОСОБА_3 ,в графі мати ОСОБА_4 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 2 від 13.03.2020року ОСОБА_2 в графі батько зазначений ОСОБА_3 ,в графі мати ОСОБА_4 .

Як вбачається витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 9 від 13.03.2020 року ОСОБА_5 змінила прізвище на ОСОБА_1 реєструючи шлюб з ОСОБА_6 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 81років.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 50 років.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зазначені позивачем обставини є достатніми підставами вважати причину пропуску строку поважною.

При цьому, позивач ОСОБА_1 заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавала, від права на спадкування не усунута і бажає прийняти спадщину.

Крім цього, з Інформаційної довідки Четвертої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області від 20.03.2020 року слідує,що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалася.

Відповідач визнав заявлений позивачем позов.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання відповідачем даного позову не суперечить закону, зокрема положенням ч. 3 ст. 1272 ЦК України, і не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Отже суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в один місяць з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 12, 13, ч. 1 ст. 81, ч. ч. 1, 4 ст. 206, ст. ст. 258, 259, ст. ст. 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; уродженка с.Маліївка, Березнегуватського району Миколаївської області;паспорт серія НОМЕР_4 ; РНОКПП НОМЕР_5 ) додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 50років у с.Крива Балка, Миколаївського району Миколаївської області.

Перебіг строку подання заяви до нотаріального органу обчислюється з моменту набрання цим рішенням суду законної сили.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 273 ЦПК України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя М. М. Войнарівський