Номер провадження 2/754/5102/20
Справа №754/6178/20
08 грудня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Ковальової В.О.,
позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про встановлення порядку користування квартирою між співвласниками, -
Позивачка в травні 2020 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про встановлення порядку користування квартирою між співвласниками. Позовна заява вмотивована тим, що відповідно до свідоцтва про право власності від 20 квітня 2012 року, виданого відділом приватизації державного житлового фонду управління житлово-комунального господарства Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності позивачці - ОСОБА_1 та відповідачці - ОСОБА_2 , у рівних долях. Зазначена квартира складається з трьох ізольованих житлових кімнат: 17,4 кв.м. з балконом, 12,4 кв.м. з балконом, 12,3 кв.м. та підсобних приміщень загальною площею 72,2 кв.м., у тому числі житловою площею 42,1 кв.м. На теперішній час у квартирі зареєстровані три особи: позивачка, відповідачка та її малолітня дочка - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також, у квартирі без реєстрації місця проживання проживає чоловік відповідачки з дітьми. Оскільки між сторонами постійно виникають сварки, щодо користування квартирою позивачка звернулась до суду з позовом, згідно вимог якого просить встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , відповідно до якого, надати у володіння та користування позивачки житлову кімнату площею 17,4 кв.м. з балконом, а у володіння і користування ОСОБА_2 разом з дочкою - ОСОБА_3 надати житлові кімнати площею 12,4 кв.м. з балконом та 12,3 кв.м. Кухню площею 8,4 кв.м., коридор - 13,8 кв.м., ванну кімнату - 2.7 кв.м., вбиральню - 1,3 кв.м. залишити у спільному користуванні сторін.
Ухвалою Деснянського районного суду в м. Києві від 05.06.2020 року судом відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання
Відповідно до ухвали постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 01.09.2020 року було вирішено закрити підготовчий розгляд справи призначивши справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
В судовому засіданні позивач підтримала вимоги позову, посилаючись на обставини. що викладені в позовній заяві. Одночасно, щодо розгляду справи у відсутності відповідача з постановленням по справі заочного рішення не заперечувала.
Відповідачка у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не відомі, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання, однак почтова кореспонденція, яка була направлена на адресу відповідача повернулася за закінченням встановленого строку зберігання.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що відповідачка повідомлялась судом про розгляд справи у встановленому законом порядку, однак поштову кореспонденцію не отримала та відзиву до суду не подав, суддя вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача по справі на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Вислухавши вступне слово (пояснення) позивача, дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача з огляду на наступне.
Відповідно вимог до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності від 20 квітня 2012 року, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду управління житлово-комунального господарства Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, спірна квартира АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності позивачці - ОСОБА_1 та відповідачці - ОСОБА_2 , у рівних долях.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
За даними технічного паспорту, виданого на квартиру АДРЕСА_1 , що знаходиться у власності ОСОБА_1 в м. Києві від 2006 року, квартира складається з трьох кімнат жилою площею 42, 1 кв.м., в тому числі 1-а кімната 17,4 кв.м., 2-а кімната 12, 4 кв.м., 3-я кімната - 12,3 кв.м., кухні площею 8, 4 кв.м., ванної кімнати 2, 7 кв.м., вбиральні (поєднаної) 1, 3 кв.м., коридору 13, 8 кв.м., лоджії 3, 9 кв.м., загальною площею 72, 2 кв.м.
Сторони у справі зареєстровані та фактично проживають у даній квартирі.
Також, з матеріалів справи вбачається, що в спірній квартирі зареєстровані малолітні доньки відповідачки - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також проживає без реєстрації чоловік відповідачки.
Посилаючись на те, що між сторонами у добровільному порядку не досягнуто згоди, щодо користування спірною квартирою, позивачка відповідно до вимог позову просить встановити наступний порядок користування квартирою квартирою АДРЕСА_1 , відповідно до якого, надати у володіння та користування позивачки житлову кімнату площею 17,4 кв.м. з балконом, а у володіння і користування ОСОБА_2 разом з дочкою - ОСОБА_3 надати дві житлові кімнати площею 12,4 кв.м. з балконом та площею 12,3 кв.м. Кухню площею 8,4 кв.м., коридор - 13,8 кв.м., ванну кімнату - 2.7 кв.м., вбиральню - 1,3 кв.м. залишити у спільному користуванні сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав (ст. 319 ЦК України).
Згідно вимог ст.355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).
Відповідно до ст.356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.
Згідно вимог ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно з ч. 1, 3, 4 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.
Згідно зі ст. 150 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди
Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.95 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» квартира, яка є спільною сумісною власністю чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.
Статтею 156 ЖК України передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
За таких обставин, вивчивши письмові матеріали справи та враховуючи розмір часток співвласників у власності, розмір житлової площі, яка припадає на кожного співвласника, фактичний порядок користування сторонами спірною квартирою, суд вважає можливим встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 та виділити в користування ОСОБА_1 кімнату, жилою площею 17,4 кв.м. з балконом в квартирі АДРЕСА_1 . Виділити в користування ОСОБА_2 разом з неповнолітніми дітьми кімнату, жилою площею 12,4 кв.м. з балконом та кімнату, жилою площею 12,3 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1 . Кухню - 8,4 кв.м., ванну кімнату - 2,7 кв.м., вбиральню - 1,3 кв.м, коридор - 13,8 кв.м., залишити в спільному користуванні сторін.
Суд вважає, що даний варіант порядку користування квартирою є найбільш прийнятним, беручи до уваги права та законні інтереси сторін по справі, які є співвласниками та мають право користування спірним житловим приміщенням, а також враховуючи що фактично саме такий порядок користування квартирою склався між позивачкою та відповідачкою.
За таких обставин, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» про встановлення порядку користування квартирою між співвласниками, підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.150, 156 ЖК УРСР, ст.ст. 15, 316, 317, 319, 321, 355, 356, 358 ЦК України, ст.ст. 77-84, 141,142, 259, 264, 265, 280-289 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.95 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», суд -
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 .
Виділити в користування ОСОБА_1 кімнату, жилою площею 17,4 кв.м. з балконом в квартирі АДРЕСА_1 .
Виділити в користування ОСОБА_2 разом з неповнолітніми дітьми кімнату, жилою площею 12,4 кв.м. з балконом та кімнату, жилою площею 12,3 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1 .
Кухню - 8,4 кв.м., ванну кімнату - 2,7 кв.м., вбиральню - 1,3 кв.м, коридор - 13,8 кв.м., залишити в спільному користуванні сторін.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Суддя: