Справа № 379/479/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2020 року м.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Потеряйко Світлана Анатоліївна, розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду

ВСТАНОВИВ:

До Таращанського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 11.11.2019 в цивільній справі за позовом ПАТ «Альфа Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 17.01.2020 заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду обставинами залишено без руху.

Судом встановлено, що всупереч ст.284 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення суду не містить доказів часу отримання заявником копії заочного рішення в цивільній справі №379/479/19 року, заява ( та письмові докази) подана в одному екземплярі та не зазначено причин пропуску строків на перегляд заочного рішення суду.

ОСОБА_1 ( сестрою Тимошенко) отримано копію ухвали суду від 17.01.2020 28.01.2020.

На виконання ухвали суду ОСОБА_1 направлено заяву ( отримана судом 07.02.2020) про скасування заочного рішення в якій він просить поновити строк подання заяви про перегляд заочного рішення Таращанського районного суду в Київській області від 11.11.2019, в зв`язку з отриманням його копії 26.12.2019 та скасувати дане рішення, а справу призначити до розгляду в загальному порядку.

Вивчивши направлені до суду матеріали, судом встановлено, що заява подана в двох екземплярах, а письмові докази подані в одному екземплярі.

Суддя акцентує увагу заявника на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях Голдер проти Великої Британії від 21.02.1975, Де Жуффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Таким чином, до цього часу ухвала судді від 17.01.2020 не виконана у повному обсязі, недоліки заяви про перегляд заочного рішення не усунуті. Ця обставина є перешкодою для вирішення питання про відкриття провадження в справі та вирішення спору судом по суті.

У зв`язку з наведеним, положення ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якими передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Керуючись ч.ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяС. А. Потеряйко