Номер провадження: 22-ц/813/959/20
Номер справи місцевого суду: 495/3742/18
Головуючий у першій інстанції Шевчук Ю. В.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

(про відвід суддів)

16.01.2020 року м. Одеса

Головуючий у першій інстанції - Шевчук Ю.В.

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Гірняк Л.А. (суддя-доповідач),

суддів - Сегеди С.М., Цюри Т.В.,

розглянув в письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Гірняк Л.А., Сегеди С.М., Цюри Т.В.,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського апеляційного суду знаходяться апеляційна скарга ОСОБА_2 на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 квітня 2019 року про часткове скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі № 495/3742/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно.

26.09.2019 року ОСОБА_3 звернулась до суду с заявою про відвід суддів Гірняк Л.А., Сегеди С.М., Цюри Т.В., посилаючись на порушення п.п. 4, 5 ч.І ст.36 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема заявниця зазначає, що:

-згідно вкладки Звіту про автоматизований розподіл по справі № 495/3742/18 від 29 липня 2019 року з веб-порталу Одеського апеляційного суду автоматизований розподіл даної справи відбувався вісім разів, а тільки 07 серпня 2019 року була сформована колегія суддів для розгляду зазначеної апеляційної скарги у складі суддів Гірняк Л.А., Сегеди С.М., Цюри Т.В.;

-є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності.

Вона вважає, що судді Гірняк Л.А., Сегеда С.М., Цюра Т.В. підлягають відводу відповідно п.п. 4 і 5 ч.1 ст. 36 ЦПК України.

Розглядаючи заяву про відвід колегії суддів з заявлених підстав судова колегія приходить до наступного.

Відповідно до п.п4, 5 ч.І ст.36 Цивільного процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи та є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» в контексті ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Дослідивши питання безсторонності суддів з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), рішення від 28 листопада 2002 року, зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці.

Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

По-друге, слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву (див., серед інших рішення у справах: «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року п.п.49,54; «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року, п.66; «Агрокомплекс» проти України» від 06 жовтня 2011 року, п.136; «Олександр Волков проти України» від 09 січня 2013 року, п.п.103,107).

В данному випадку, заявник посилається на те, що авторозподіл даної справи вісім разів свідчить про маніпулювання системою автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку з чим, у заявниці внаслідок цього є обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності суддів.

Матеріалами справи встановлено, що 29.07.2019 року до Одеського апеляційного суду надійшли матеріали цивільної справи (495/3742/18) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно (а.с.29).

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями призначення не відбулось, так як не вистачло потрібної кількості суддів для розподілу справи (а.с.30).

З доповідної записки провідного спеціаліста відділу діловодства та обліку звернень громадян _ Бєляєвої А.О. вбачається, що на робочому місці 29.07.2019 року знаходились судді судової палати з розгляду цивільних справ Драгомерецький М.М. та Дрішлюк А.І., решта суддів судової палати з розгляду цивільних справ виключені, відповідно до довідки відділу кадрової роботи та управління персоналом (а.с. 31-34).

Відповідно до п. 26 доповідної записки справа (унікальний номер 495/3742/18, провадження 22-ц/813/7090/19) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на нерухоме майно не розподілена між суддями у зв`язку з неможливістю пакетного автоматизованого розподілу (а.с.33).

З довідки про відсутність на робочому місці суддів 29.07.2019 року вбачається, що судді Гірняк Л.А., Сегеда С.М., Цюра Т.В. перебували у відпустці з 08.07.2019 по 06.08.2019 року (а.с.35-36).

З протоколів щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2019, 31.07.2019, 01.08.2019, 02.08.2019, 05.08.2019, 06.08.2019 років вбачається неможливість автоматичного розподілу судової справи, так як не вистачло потрібної кількості суддів для розподілу справи (а.с.61-66).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2019 року справу розподілено на головуючого суддю-доповідача - Л.А.Гірняк, суддів - Сегеди С.М., Цюри Т.В. (а.с.37).

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що посилання заявниці на порушення порядку автоматизованого розподілу справи, які у неї викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів є необгрунтованим, так як неможливість здійснення авто розподілу між суддями зумовлено поважними причинами..

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 р. (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Відсутність достатньої кількості судді при автоматизованому розподілі справ з 29.07.2009 по 06.07.2019 року не свідчить про порушення його порядку.

Будь-яких інших обставин, що вказують на наявність підстав для відводу, передбачених ст. 36 ЦПК України, заявниця не вказала.

Виходячи з вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого відводу суддям Гірняк Л.А., Сегеді С.М., Цюрі Т.В., тому апеляційне провадження в справі підлягає зупиненню, а справа в цій частині - передачі до канцелярії суду для визначення судді з метою вирішення питання про відвід суддів у порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.36,39, 40, 368 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Гірняк Л.А., Сегеди С.М., Цюри Т.В. - вважати необгрунтованою.

Апеляційне провадження у справі зупинити та передати справу до канцелярії суду для визначення судді щодо вирішення питання про відвід судді у порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду: Л.А. Гірняк

С.М.Сегеда

Т.В.Цюра