Номер провадження 2/754/6187/20
09 грудня 2020 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітнього сина, який продовжує навчання,
Позивачка в серпні 2020 звернулась до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 5 000, 00 грн., щомісячно, до досягнення сином двадцяти трьох років або до припинення навчання, починаючи з дня звернення позивачки до суду. Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який надалі було розірвано. Від даного шлюбу сторони мають спільного сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після припинення шлюбних відносин спільний син залишився проживати з матір`ю, де і зареєстровано його постійне місце проживання. При цьому відповідачем в рамках виконавчого провадження, відкритого згідно виконавчого листа Деснянського районного суду міста Києва №2-5068 від 02.11.2009р., на користь позивача сплачувались аліменти на утримання сина в розмірі 1/4 частини від його доходів до досягнення дитиною повноліття. Враховуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_2 син сторін досяг повноліття, органом виконавчої служби закінчено відповідне виконавче провадження. Однак, ОСОБА_4 на сьогоднішній день є студентом 3-го курсу денного відділення Київського коледжу зв`язку, він не працює і самостійних доходів не має, у зв`язку з чим потребує матеріальної підтримки з боку батьків. Позивачці складно самостійно забезпечувати належний рівень матеріального забезпечення сина, а відтак остання звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою.
Ухвалою від 25.08.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітнього сина, було призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.
Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач по справі повідомлений судом про розгляд даного провадження належним чином, про що свідчить відмітка про вручення поштової кореспонденції суду. Клопотань про розгляд справи з повідомлення сторін та відзиву на позовну заяву не надходило.
Враховуючи вищевикладене та вимоги ст.ст.279, 280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, з ухваленням по справі заочного рішення.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 , перебували у зареєстрованому шлюбі, який в подальшому було розірвано 27.04.2010, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу (а/з 408)
Від даного шлюбу позивачка та відповідач мають спільного повнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідною копією свідоцтва про народження.
В матеріалах справи міститься копія довідки Київського коледжу зв`язку № 265 від 11.06.2020, видана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підтвердження того, що він є студентом 3- го курсу, денного відділення коледжу на бюджетній основі.
На момент подачі позову до суду, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , досяг повноліття.
Відповідно до положень ч.1 ст.199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку із цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати їм матеріальну допомогу.
У відповідності до вищевказаних правових норм, виявлення бажання на отримання матеріальної допомоги у зв`язку з продовженням навчанням є правом повнолітньої дочки (сина) або одного з батьків, з якими вона (він) проживають, яке нерозривно пов`язано з обов`язковою умовою можливості відповідача надавати таку допомогу і така умова оцінюється судом у сукупності з іншими обставинами, що мають істотне значення для вирішення спору.
Пунктом 20 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 6 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; продовження ними навчання; потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; наявність у батьків можливості надавати таку допомогу.
Частиною 1 статті 200 СК України передбачено, що суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у ст.182 СК України. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідач відзиву на позовну заяву не подав, будь- яких пояснень або заперечень на заявлені позовні вимоги до суду не надходило, а тому враховуючи вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку про можливість задоволення заявленого позову.
Відповідно до ч.1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 182, 184, 191, 199, 200 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-82, 141, 206, 258-259, 263, 264-265, 268, 272, 273-279, 352, 354-355, 430 ЦПК України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітнього сина, який продовжує навчання - задовольнити.
Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 , (місце проживання: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_2 , (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ),аліменти на утримання повнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на період навчання в розмірі 5000 грн., щомісячно, починаючи з 19.08.2020 року, але не більш ніж до закінчення навчання, тобто червня 2021, або досягнення ним двадцяти трьох років.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_1 , (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 )на користь держави судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.
Суддя: