УХВАЛА

22 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 125/314/19

провадження № 61-12297св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Супівської сільської ради Барського району Вінницької області про встановлення юридичного факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно за законом,

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 02 липня 2020 року в складі колегії суддів: Копаничук С. Г., Рибчинського В. П., Денишенко Т. О.,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Супівської сільської ради Барського району Вінницької області про встановлення юридичного факту та визнання права власності на спадкове майно за законом.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба

ОСОБА_2 , з якою вона разом проживала до дня смерті. Вона є єдиним спадкоємцем та прийняла спадщину, яка залишилась після смерті її баби, однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини між нею та спадкодавцем. Посилаючись на викладене, просила встановити те, що ОСОБА_2 є її бабою та визнати за нею право власності на спадкове майно.

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року позов задоволено, встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1

та ОСОБА_2 , визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на земельну частку (пай) площею 3,70 га в умовних кадастрових одиницях без визначення меж в натурі (на місцевості), розташовану

на території Супівської сільської ради Барського району Вінницької області, розпайовану із земель Колективного сільськогосподарського підприємства

«За мир» (далі - КСП «За мир») (сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ВН № 002679).

Постановою Вінницького апеляційного суду від 02 липня 2020 року рішення Барського районного суду Вінницької області від 05 квітня 2019 року скасовано,

у задоволенні позову відмовлено.

У серпні 2020 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просила скасувати оскаржувану постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

У жовтні 2020 року Вінницька обласна прокуратура подала до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, в якому просила касаційну скаргу залишити без задоволення, а постанову апеляційного суду - без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 03 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі, матеріали справи витребувано з Барського районного суду Вінницької області.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 листопада 2020 року справу призначено

судді-доповідачеві Бурлакову С. Ю.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального

та процесуального права.

Підстави для виклику сторін відсутні.

За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду у складі п`яти суддів.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Супівської сільської ради Барського району Вінницької області про встановлення юридичного факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно за законом призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії

з п`яти суддів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська