Справа № 345/1867/19
Провадження № 2-п/345/5/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2020 року м. Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Юрчака Л.Б.

з участю секретаря судового засідання Мостової Ю.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Калуші заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення в цивільній справі №345/1867/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Калуського міськрайонного суду від 16.12.2019 року ухваленому по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, позовні вимоги задоволено.

11.01.2020 року відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що повістки про виклик до суду на 16.12.2019 р. не отримував, а тому був позбавлений реальної можливості приймати участь у справі , надавати докази та спростувати факти, на які позивач посилалась у позовній заяві, а також довести суду факт примирення. За таких обставин суд не дотримався вимог ст. 280 ЦПК України та безпідставно виніс заочне рішення у справі. У зв`язку із наведеним просить скасувати заочне рішення від 16.12.2019р. та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання представник позивача ОСОБА_3 не прибув, надав заяву , згідно якої просить суд розгляд даної заяви проводити без його участі. Вважає, що підстав для скасування заочного рішення немає, а тому просив відмовити у задоволенні заяви.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд своєю ухвалою може скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 288 ЦПК України).

Із матеріалів цивільної справи №345/1867/19 вбачається, що заочним рішенням Калуського міськрайонного суду від 16.12.2019 р. задоволено позов ОСОБА_2 та вирішено розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 28.07.2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Івано-Франківського міського управління юстиції, за актовим записом №951.

В судові засідання з розгляду вищеназваної справи відповідач ОСОБА_1 не з`являвся, хоча про час, день і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи повідомлення про вручення поштових відправлень судових повісток, які направлялися за зареєстрованим місцем проживання останнього та місцем його фактичного проживання.

Також у матеріалах справи наявне клопотання відповідача про надання терміну на примирення.

Згідно ухвали суду від 03.06.2019р. сторонам надавався термін на примирення шість місяць.Однак після спливу терміну на примирення , відповідач в судові зсідання не прибув, а позивач надала заяву про розгляд справи у її відсутності та наполягала на розірванні шлюбу, на підставі чого було прийнято рішення про розірвання шлюбу.

Згідно п.10 Постанови пленуму ВСУ №11 від 21.12.2007р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Передбачене ч.1 ст.111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч. 5 ст. 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Таким чином при розгляді справи про розірвання шлюбу було встановлено, що сторони втратили взаємні подружні почуття, більше не проживають разом, не ведуть спільного господарства, позивач категорично наполягала на розірванні шлюбу, наданий термін на примирення не сприяв збереженню їх сім`ї, а тому було прийнято рішення про розірвання шлюбу між сторонами.

Також з`ясовано фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховано наявність неповнолітніх дітей , та інші обставини життя подружжя, забезпечено участь у судовому засіданні для обох сторін, вжито заходів до примирення подружжя (що є виключно правом суду, а не його обов`язком).

Звертаючись до суду із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що у судове засідання не з`явився із поважних причин, оскільки не отримував судової повістки. Однак , суд бере до уваги той факт, що судові повістки надсилалися за його зареєстрованим місцем проживання, йому було відомо про хід даної справи, тому суд приходить до висновку, що відповідач вважався повідомленим належним чином про час, дату і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Отже, враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про місце та час розгляду цивільної справи, у судове засідання не з`явився причини неявки суду не повідомляв, позивач не заперечувала проти заочного вирішення справи, судом було з`ясовано фактичні взаємини подружжя та дійсні причини позову після чого прийнято рішення про розірвання шлюбу.

Таким чином звертаючись із заявою про скасування заочного рішення ОСОБА_1 не подав докази, на які він посилається, що мають істотне значення для правильного вирішення справи , а тому заочне рішення не підлягає скасуванню.

За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 280, 287-288 України, суд

у х в а л и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 16.12.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, згідно ч. 4 ст. 287 ЦПК України, він має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя