ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1937/19
Провадження № 2/210/2067/20
У Х В А Л А

іменем України

"17" грудня 2020 р.

Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючої - судді Чайкіної О.В., за участю секретаря Кубаєвої В.В.,

учасники справи, які приймають участь у підготовчому судовому засіданні: позивач ОСОБА_1 , представникпозивача - адвокат Зеленкіна Наталія Григорівна .

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігута Лариса Вячеславівна (м. Кривий Ріг, вул. Володимира Великого, 30/60)

про визнання заповіту недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігута Лариса Вячеславівна про визнання заповіту недійсним.

В підготовчому судовому засідання позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_3 заявила ряд клопотань.

Сторона відповідача в судове засідання не з`явилась, до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Штефана Дмитра Юрійовича про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку із зайнятістю адвоката в іншому судовому процесі.

Вислухавши думку сторони позивача, дослідивши клопотання та перевіривши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

У відповідності до статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 статті 189 ЦПК України визначено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно з частиною 1 статті 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Відповідно до частини 2 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_4 повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи, підстав для відкладення підготовчого засідання згідно з частиною 2 статті 223 ЦПК України не встановлено, підстав для продовження строку підготовчого засідання не встановлено, а неявка сторін не перешкоджає закінченню підготовчого засідання та призначенню справи до судового розгляду по суті.

Під час підготовчого засідання у даній справі судом були виконані всі необхідні дії, передбачені частиною 2 статті 197 ЦПК України, а саме: вивчені письмові матеріали справи, встановлено фактичні обставини справи, що підлягають з`ясуванню під час судового розгляду; з`ясовано, що сторони не бажають укласти мирову угоду; уточнення до позовних вимог та заперечення проти них відсутні; сторони повідомили про всі обставини справи, які їм відомі; сторони надали докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, клопотання про витребування додаткових доказів відсутні.

Обставин, що перешкоджали б призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Сторона позивача не заперечує проти закриття підготовчого засідання у справі та призначення справи до судового розгляду.

В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву (а.с.69-70).

Сторона відповідача правом участі у підготовчому судовому засіданні не скористалась, однак подала до суду клопотання про витребування доказів. Відповідач не скористався правом надання відповідей на відзив упродовж строків, визначених у статті 179 ЦПК України.

Відповідно до вимог частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно із пунктом 15 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає підготовче провадження у справі закінченим, а тому приходить до висновку про необхідність призначення справи до розгляду у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

В частині заявлених позивачем клопотань про витребування доказів та виклику свідків, суд зазначає наступне.

Сторона позивача просить суд:

1) витребувати з Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» Криворізької міської ради» оригінали медичних карт ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .;

2) витребувати у приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігути Лариси Вячеславівни оригіналу заповіту ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) від 18 червня 2016 року.

Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про витребування доказів, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Докази мають відповідати, закріпленим чинним ЦПК, принципам, зокрема, належність, допустимість, достовірність. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (статті 78 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 81 ЦПК України).

Згідно з частинами 1, 2 статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

З матеріалів судової справи встановлено, що ухвалою судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Хлистуненко О.В. від 09 грудня 2019р., задоволено клопотання сторони позивача про витребування доказів, а саме:

- витребувано у приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігута Лариси Вячеславівни належним чином завіреної копії спадкової справи ОСОБА_5 .

На виконання ухвали суду від 09 грудня 2019 року нотаріусом надано належним чином завірену копію спадкової справи №128/2016 після смерті ОСОБА_5 (том 1, а.с. 123-184).

Клопотання позивача про витребування у приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігути Лариси Вячеславівни оригіналу заповіту ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) від 18 червня 2016 року задоволенню не підлягає, оскільки в розпорядження суду були надані засвідчені копії спадкової справи, підстав для огляду судом оригіналу заповіту не встановлено. Позивач не посилається, на підставу оскарження заповіту недостовірність підпису у заповіті, і такі вимоги не є предметом заявленого позову, а отже докази, на які посилається позивач є неналежними по відношенню до заявленого ним позову у даному провадженні, тому суд не вважає за необхідне витребувати оригінал документу та оглядати його в судовому засіданні.

Клопотання в частині витребування з Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» Криворізької міської ради» оригіналів медичних карт ОСОБА_5 слід задовольнити, оскільки позивач у клопотанні про витребування доказів посилається на те, що дані докази - медичні картки, необхідні для призначення посмертної судово-психіатричної експертизи.

В частині клопотань, як сторони позивача так і сторони відповідача про виклик свідків суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 90 ЦПК України передбачено, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Частинами 1, 3 статті 91 ЦПК України передбачено, що виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до частини 4 статті 91 ЦПК України в ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити (ч.2 ст. 91 ЦПК України).

Враховуючи наведене у задоволенні клопотання відповідача, про виклик свідка ОСОБА_6 слід відмовити, оскільки стороною відповідача особу свідка не конкретизовано, а саме не зазначено її по батькові.

Щодо заявлених інших свідків, з урахуванням обґрунтування клопотання та посилання на обставини, які вказані свідки можуть пояснити, суд вважає, що клопотання сторін підлягає задоволенню, а отже свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 слід викликати в судове засідання

Щодо клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , суд виходить з наступного.

Заявляючи позовні вимоги про визнання заповіту недійним, ОСОБА_1 посилалась на те, що за життя його мати страждала на ряд стійких психічних розладів, які позбавляли її можливості в повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 202 ЦК України).

Відповідно до частини третьої статті 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Згідно із частинами першої, третьою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою і шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до частини 1 статті 225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила в момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті - за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.

Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу. Вимоги про визнання угоди недійсною з цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів, що підтверджують чи спростовують доводи позивача про те, що в момент укладення угоди він (або інша особа) не розумів значення своїх дій і не міг керувати ними.

Обов`язковість вимог статті 105 ЦПК України щодо призначення судово-психіатричної експертизи при вирішенні спору про визнання правочину недійсним за статтею 225 ЦК України вказує на те, що саме висновок експерта в цьому випадку є належним доказом медичного характеру в розумінні статті 77 ЦПК України .

Крім того, статтею 3 Закону України "Про психіатричну допомогу" визначена презумпція психічного здоров`я, а саме, що кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Висновок про тимчасову недієздатність учасника правочину робиться, насамперед, на підставі доказів, які свідчать про внутрішній, психічний стан особи в момент вчинення правочину.

Хоча висновок експертизи в такій справі є лише одним із доказів і йому слід надавати належну оцінку в сукупності з іншими доказами, будь-які зовнішні обставини (показання свідків про поведінку особи тощо) мають лише побічне значення для встановлення того, чи була здатною особа в конкретний момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. Підставою для визнання правочину недійсним за вказаної підстави може бути лише абсолютна неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними.

До аналогічної правової позиція дійшов Верховний Суд у постанові від 07 жовтня 2019 року у справі № 183/6027/14.

За приписами ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчинення нею процесуальних дій.

Згідно із ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищенаведені положення законодавства, суд приходить до висновку, що клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 слід задовольнити, однак матеріали цивільної справи направити на експертизу лише після допиту свідків та надходження витребуваної медичної документації.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово із встановленням загального порядку дослідження доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 189, 196-198, 200 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Штефана Дмитра Юрійовича про відкладення підготовчого засідання - відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі № 210/1937/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігута Лариса Вячеславівна про визнання заповіту недійсним.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 27 січня 2021 року на 11 годин 00 хвилин у в залі судових засідань № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу за адресою: пр. Миру, 24, м. Кривий Ріг, про що повідомити всіх учасників судового розгляду.

Встановити загальний порядок дослідження доказів у справі.

Клопотання сторін про витребування з Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» Криворізької міської ради» оригіналів медичних карт ОСОБА_5 задовольнити.

Витребувати з Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №5» Криворізької міської ради» оригінали медичних карт ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування у приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігути Лариси Вячеславівни оригіналу заповіту ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) від 18 червня 2016 року - залишити без задоволення.

Строк виконання ухвали до 27 січня 2021 року.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати докази, витребувані судом, а також в разі неможливості подати докази в установлений строк, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про виклик свідків задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідка:

ОСОБА_7 , зареєстрованого у АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_8 , зареєстровану АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_9 , зареєстровану у АДРЕСА_5 ;

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про виклик свідків задовольнити.

Викликати та допитати в якості свідка:

ОСОБА_10 , зареєстровану у АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_11 , зареєстровану у АДРЕСА_6

ОСОБА_12 , який мешкає у АДРЕСА_2 ;

У задоволенні клопотання відповідача про виклик свідка ОСОБА_6 - відмовити.

Попередити свідків про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи відносно ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Призначити у цивільній справі № 210/1937/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігута Лариса Вячеславівна про визнання заповіту недійсним посмертну судово-психіатричну експертизу відносно ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведення якої доручити Комунальному закладу "Гейківська психоневрологічна лікарня" Дніпропетровської області.

На вирішення експертам поставити наступні питання:

Чи могла ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 під час складання та підписання заповіту від 18 червня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігутою Ларисою Вячеславівною за реєстровим номером 543 усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Матеріали цивільної справи направити на експертизу після допиту свідків та надходження медичної документації.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/fair/sud0408/.

Ухвала може бути оскаржена в частині призначення експертизи до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині - ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали складено 22 грудня 2020 року.

Суддя: О. В. Чайкіна