Справа №766/564/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Ус О.В., розглянувши матеріали заяви адвоката Берьозка Ю.В. (діє на підставі ордеру від 13.01.2020 р.) в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви, особи, які можуть отримати статус позивачів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , відповідачів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , предмет майбутнього спору відшкодування збитків внаслідок пожежі,

В С Т А Н О В И В:

13 січня 2020 року адвокатом Берьозка Ю.В. від імені ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування збитків внаслідок пожежі. Просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 в межах заподіяної шкоди в розмірі 115441,00 грн. Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_4 зобов`язалася відшкодувати заподіяну шкоду на картку ОСОБА_1 чи безпосередньо їй на руки до 30.12.2019 року, але до теперішнього часу шкода не відшкодована. Від сусідів вона дізналася, що ОСОБА_4 збирається продати квартиру та виїхати з донькою на проживання за кордон, оскільки матеріали щодо пожежі передані до поліції для внесення відомостей до ЄРДР, таку саме заяву подавала і вона до поліції. Про зазначене свідчить відправлення ОСОБА_5 у мобільному додатку Viber повідомлення ОСОБА_2 про те, що її батьки виїхали та за свою жадність вони не отримують ні копійки. Вважає зустрічне забезпечення недоцільним, оскільки накладення арешту не обмежує право користування квартирою.

Заява відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 1 частини першої, частиною третьою статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок пожежі 18.12.2019 р. у кімнаті квартири АДРЕСА_1 , власницею якої є ОСОБА_6 . Внаслідок пожежі затоплено стіни, стелі, підлога, домашні речі, техніка в квартирі АДРЕСА_2 ОСОБА_1 (акти про пожежу від 18.12.2019 р., 19.12.2019 року), ціна майбутнього позову попередньо становить 115 441,00 грн.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 3 ст. 150 ЦПК України).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

З сукупного аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволенні позову.

При цьому варто враховувати, що підтвердити за допомогою реально існуючих доказів подію, яка ймовірно настане або може настати в майбутньому, фактично неможливо, а тому наявність чи відсутність підстав для забезпечення позову оцінюються судом в залежності від кожного конкретного випадку, з урахуванням фактичних обставин справи і змісту позовних вимог.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_4 на праві власності належить 1/1 частина трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , докази наявності у неї іншого майна відсутні.

Арешт майна, як вид забезпечення позову, полягає в забороні розпорядження цим майном будь-яким чином та унеможливлює його відчуження до вирішення справи по суті.

Забезпечення позову повинно застосовуватися із врахуванням принципу рівноправності сторін у спорі і не повинно призводити до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, так як справа по суті ще не вирішена та факт порушення законних прав позивача не встановлений.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Суд вважає, що відсутня співмірність, оскільки вартість квартири не визначена, арешт неподільного майна в межах ціни позову фактично обмежує права особи на розпорядження цим майном поза межами ціни позову.

Наявність самого по собі наміру на подання позову про стягнення шкоди в жодному разі не є підставою для задоволення заяви про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру, з огляду на те, що вартість квартири не визначена, арешт неподільного майна в межах ціни позову фактично обмежує права особи на розпорядження цим майном поза межами ціни позову.

Забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Матеріали справи не містять доказів щодо необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, а саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення, заявником не доведено реальної загрози можливого невиконання судового рішення, посилання на можливість продажу квартири та виїзду за кордон є припущенням.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову суд виходить з того, що заявником не надано доказів на підтвердження необхідності вжиття заходів забезпечення позову саме шляхом накладення арешту на спірну квартиру боржника, а також не надано жодного доказу щодо намірів продажу, дарування або відчуження у інший спосіб ОСОБА_4 належної їй на праві власності квартири, а доводи заявника, викладені у поданій заяві є лише припущенням заявника про неможливість в подальшому виконати рішення суду.

Не надано заявницею суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що майновий стан ОСОБА_4 та ОСОБА_5 або дії ОСОБА_4 щодо відчуження майна чи її інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про стягнення коштів.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку, що заявницею не надано доказів на підтвердження того, що є реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду про стягнення з ОСОБА_4 на користь заявниці та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 суми шкоди в розмірі 115 441 грн.

Враховуючи вищевикладене, підстави для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту відсутні.

Відтак, вважаючи недоведеними доводи позивача про необхідність вжиття заходів забезпечення у обраний позивачем спосіб, у задоволенні клопотання про вжиття заходів слід відмовити.

Ухвала в повному обсязі складена 15 січня 2020 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.149-153, 258-261, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката Берьозка Ю.В. (діє на підстави ордеру від 13.01.2020 р.) в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяО. В. Ус