Справа № 698/531/20
Провадження № 6/698/13/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 р. Катеринопільський районний суд Черкаської області

у складі: головуючого судді - Лазаренка В.В.,

розглянувши матеріали заяви директора Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» Ужви І.А., стягувач ОСОБА_1 , про скасування судового наказу та клопотання про поновлення пропущеного строку для подання заяви,

В С Т А Н О В И В:

До Катеринопільського районного суду Черкаської області надійшла заява директора ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» Ужви І.А. (боржника) про скасування судового наказу про стягнення із боржника нарахованої, але не виплаченої заробітної плати на користь ОСОБА_1 (стягувача) та клопотання про поновлення пропущеного строку на подання даної заяви.

Судовий наказ було видано Катеринопільським районний судом Черкаської області за заявою ОСОБА_1 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати 19.08.2020 року.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується боржником копію судового наказу та заяву про видачу судового наказу ОСОБА_1 з додатками підприємство отримало 22.09.2020 року. Проте заяву про скасування вказаного судового наказу боржником подано до суду лише 28.10.2020 року, що підтверджено відповідним штампом суду з відміткою про отримання.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Разом з поданою заявою про скасування судового наказу, заявник звернувся до суду із клопотанням про поновлення пропущеного строку.

Вказане клопотання боржник обґрунтовує тим, що строк подання заяви про скасування судового наказу пропущено, оскільки наразі підприємство перебуває в скрутному фінансовому стані та у зв`язку з карантинними обмеженнями, встановленими Кабінетом Міністрів України.

Разом з тим, суд не вважає такі причини пропуску строку на подання заяви про скасування судового наказу поважними, враховуючи таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Відтак, перебування боржника в скрутному фінансовому стані є результатом його власної господарської діяльності і не може бути визнана судом як належна підстава для поновлення строку подання заяви про скасування судового наказу.

Стосовно доводів боржника про неможливість вчасного подання заяв про скасування судового наказу необхідно зазначити, що в Україні дійсно постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавіруом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року було впроваджено карантин по всій території України.

Відповідно до ч. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року №731-ІХ було внесено зміни до пункту 3 розділу XII Прикінцеві положення ЦПК України та викладено в такій редакції: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Вказаний Закон набрав чинності 17 липня 2020 року, відповідно з 18 липня 2020 року розпочався перебіг 20-денного строку протягом якого учасники справи мають право на продовження процесуальних строків та який закінчився 06 серпня 2020 року.

Однак, боржник звертаючись до суду із клопотанням про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу, не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що він не мав можливості вчинити відповідну процесуальну дію саме у зв`язку з карантинними обмеженнями.

Також, суд враховує, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 року у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.»

Отже, безпідставне поновлення строку на скасування судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ураховуючи зазначене, суд вважає за необхідне повернути заяву директора ДП «Черкаський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» Ужви І.А. як таку, що подана після спливу процесуального строку, встановленого ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання директора Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву директора Дочірнього підприємства «Черкаський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», стягувач - Колісник О.М., про скасування судового наказу, повернути заявникові.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Катеринопільський районний суд Черкаської області шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Лазаренко