Ухвала

Іменем України

22 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 452/2061/19

провадження № 61-16423ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року у складі судді: Карнасевич Г. І., та постанову Львівського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у складі колегії суддів: Шандри М. М., Левика Я. А., Бойко С. М., у справі за скаргою ОСОБА_2 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький Зорян Вікторович, стягувач - ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_2 звернулася зі скаргою на дії приватного виконавця, заінтересовані особи: приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький Зорян Вікторович, стягувач - ОСОБА_1 .

Скарга мотивована тим, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З. В. перебуває виконавчий лист № 452/435/17, виданий Самбірським міськрайонним судом Львівської області 13 серпня 2018 року, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 119 5240,50 грн майнової шкоди, завданої злочином, що згідно офіційного курсу валют, встановленого НБУ станом на 03 травня 2017 року, становить 45 000 доларів США, 5 000 грн компенсації моральної шкоди (виконавче провадження № 57963770). У межах виконавчого провадження приватним виконавцем було проведено опис та арешт квартири АДРЕСА_1 , яка належить їй на праві приватної власності та є єдиним місцем проживання її дочки та малолітньої внучки. 20 червня 2019 року ОСОБА_2 отримала від приватного виконавця Маковецького З. В. повідомлення № 2013 від 18 червня 2019 року про визначення вартості майна з долученою копією звіту про оцінку даної квартири, виконаного експертом ФОП ОСОБА_3 , згідно з яким вартість квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 52,8 кв. м, на дату оцінки становить 575 907 грн.

ОСОБА_2 як сторона виконавчого провадження, а саме як боржник та власник оціненого об`єкта нерухомості, вважала, що дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З. В. є незаконними у зв`язку з тим, що виконавцем не було повідомлено її про винесення постанови про залучення суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 . Окрім того зазначала, що відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі, якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі, якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення такої вартості здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі, якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Він повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Якщо сторони не згідні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Згідно повідомлення приватного виконавця та звіту про оцінку квартири АДРЕСА_1 , призначення експерта та складення ним звіту відбувалося в один день, а саме 14 червня 2019 року. Ні постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності, ні повідомлення про надання доступу до квартири їй не надсилалися. У звіті ФОП ОСОБА_4 вказано неправдиві дані про те, що ним був особисто проведений огляд об`єкта, що оцінюється, у той час як у самому звіті відсутня інформація про дату проведення такого огляду, що суперечить вимогам підпункту 10 абзацу 2 пункту 56 Національних стандартів №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», оскільки звіт не містить інформації про особистий огляд саме оцінювачем об`єкта оцінки, і такий огляд не проводився.

ОСОБА_2 просила:

визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З. В. по проведенню оцінки майна - квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 .

Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року, скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Маковецького З. В. по проведенню оцінки майна - квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої на праві власності за ОСОБА_2 .

Рішення судів першої та апеляційної інстанції мотивовані тим, що згідно статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки. Тому незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Такі висновки зробив Верховний Суд у постанові від 14 серпня 2019 року у справі № 766/7365/17 (провадження № 61-36614св18).

Згідно звіту про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 від 14 червня 2019 року, ФОП ОСОБА_3 особисто не оглядав внутрішні приміщення квартири, а тому зауважив, що оцінювач не був допущений і по погодженню з приватним виконавцем, оцінка виконувалась по наданих документах. Необхідний зовнішній та внутрішній огляд та фотографування об`єкту дослідження було проведено не в повному обсязі. На дату оцінки стан ремонту та санітарно-технічний стан оцінюваних приміщень - ремонт. Разом з тим у звіті про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 від 14 червня 2019 року в розділі заява оцінювача ОСОБА_3 , базуючись на своїх знаннях і переконаннях, ствердив, що ним був особисто проведений огляд об`єкту, що оцінюється, що суперечить змісту самого звіту на попередніх аркушах, де він зазначає що оцінювач не був допущений до огляду, а тому цей звіт є суперечливим, таким, що складений з порушенням вимог пунктів 50, 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав». Доказів наявності перешкод у допуску оцінювача для огляду об`єкту оцінки не надано. Таким чином, оскільки суб`єктом оцінювання не проводився огляд (обстеження) об`єкту оцінки, що могло вплинути на визначення ринкової вартості майна, суди зробили висновок про наявність підстав для визнання незаконними дій приватного виконавця по проведенню оцінки майна.

06 листопада 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року, у якій просить скасувати оскаржені рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні вимог скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 26 листопада 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_5 залишено без руху. Встановлено для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали. Особою, яка подала касаційну скаргу, на виконання ухвали Верховного Суду від 26 листопада 2020 року ці недоліки було усунуто.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі посилається на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Касаційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_2 не надала доказів щодо різниці технічного стану оцінюваного квартири і технічного стану та критеріїв, вказаних у звіті від 14 червня 2019 року. Тому всі виконавчі дії, у тому числі оцінка майна боржника, проведені в відповідно до вимог законодавства. Боржником добровільно надано доступ приватному виконавцю до належного їй житлового приміщення, яке в подальшому описане та арештоване. При проведенні опису квартири приватним виконавцем здійснено огляд приміщення, всі технічні характеристики квартири зазначені в постанові про опис та майна. Приватним виконавцем здійснено внутрішній огляд предмету оцінки, застосовано фотозйомку приміщення, що додатково характеризує внутрішній стан приміщення, стан квартири, матеріали оздоблення та ін. Відповідні фото додані до звіту оцінювачем, що дає підстави стверджувати, що оцінювач був належним чином ознайомлений з предметом оцінки та володів достатньою інформацією для формування об`єктивних висновків щодо вартості предмета оцінки. ОСОБА_2 своє право на рецензування не використала та не надала доказу, передбаченого Національним стандартом № 1, неякісної (недостовірної) звіту про оцінку майна від 14 червня 2019 року.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Суди встановили, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 06 грудня 2007 року.

13 серпня 2018 року Самбірським міськрайонним судом Львівської області видано виконавчий лист № 452/435/17 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1 195 240,50 грн майнової шкоди, завданої злочином, стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 5 000 грн компенсації моральної шкоди.

21 грудня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З. В. відкрито виконавче провадження № 57963770 щодо виконання виконавчого листа № 452/435/17 від 13 серпня 2018 року.

29 січня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З. В. винесена постанова про опис та арешт майна боржника. У цій постанові зазначено загальну та житлову площу, площу кожної з кімнат окремо, висоту квартири, рік побудови, матеріали стін та перекриття.

14 червня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З. В. винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.

14 червня 2019 року ФОП ОСОБА_3 склав звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та висновок про вартість об`єкта оцінки, згідно якого вартість вищевказаної квартири станом на 14 червня 2019 року становить 575 907 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі №914/881/17 (провадження № 12-18гс18) зроблено висновок, що «чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків. Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III). Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) зроблено висновок, що «право на звернення зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця пов`язане з наявністю судового рішення, ухваленого за правилами ЦПК України. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби, вчинених на виконання судових рішень, ухвалених у порядку цивільного судочинства, передбачено у ЦПК України, у таких випадках виключається адміністративна юрисдикція. На думку Великої Палати Верховного Суду, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18)».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 серпня 2019 року у справі №766/7365/17 (провадження №61-36614св18) зазначено, що: «згідно з приписами статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Частиною третьою статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Згідно зі статтею 13 Закону України «Про оцінку майна, майновий прав та професійну оціночну діяльність в Україні» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, державний виконавець із власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою експерта або спеціаліста (у разі необхідності - кількох експертів або спеціалістів), а для оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах. Даним Стандартом (пункти 50-55), зокрема, визначені загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна. Національний стандарт № 2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442, є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу. Частиною шостою статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» унормовано, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення. Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватись відповідно до Національного стандарту № 2 Оцінка нерухомого майна з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади. Так, згідно з приписами пункту 50 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки. Відповідно до пункту 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: - укладення договору на проведення оцінки, - ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; - ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; - вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; - узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; - складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; - доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Крім того, статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки. Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього».

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року у справі № 2033/2-108/11 (провадження № 61-17487св19).

Встановивши, що суб`єктом оцінювання не проводився огляд (обстеження) об`єкту оцінки, суди зробили обґрунтований висновок про наявність підстав для визнання незаконними дій приватного виконавця по проведенню оцінки майна.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень свідчить, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 22 січня 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 07 жовтня 2020 року у справі за скаргою ОСОБА_2 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький Зорян Вікторович, стягувач - ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук