ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М., за участі секретаря Омельчук С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що після смерті її брата, ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відкрилась спадщина на будинок АДРЕСА_1 . Спадщину мала прийняти його дружина ОСОБА_4 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 , також, померла. Як виявилося після смерті дружини брата позивача (спадкодавця)- ОСОБА_4 , остання спадщину не прийняла, до нотконтори з заявою не зверталась. Інших спадкоємців, крім ОСОБА_4 та позивача у спадкодавця не було. При зверненні позивача до нотконтори з питання прийняття спадщини, їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для звернення та рекомендовано звернутися до суду.

11 вересня 2020 року провадження у справі було відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2020 року за заявою ОСОБА_2 , залучено до участі у справі ОСОБА_2 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 22 жовтня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Бубенко В.Г. підтримав вимоги позовної заяви, просив її задовольнити з причин викладених в ній.

Представник відповідача ОСОБА_5 поклала вирішення даного питання на розсуд суду.

Представник третьої особи адвокат Мельник Т.О. проти позову заперечувала, пояснивши, що спірний будинок по АДРЕСА_1 не є спільною власністю подружжя ОСОБА_6 . Це власність ОСОБА_7 , яка отримала її 26.10.2002 після смерті своєї матері ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . І ОСОБА_2 є спадкоємцем другої черги спадкування за законом за правом представлення після смерті ОСОБА_7 , як двоюрідна сестра. В передбачений строк нею було подано заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 та відкрито спадкову справу.

Вислухавши пояснення представника позивача адвоката Бубенок В.Г., представника відповідача ОСОБА_5 , представника третьої особи адвоката Мельник Т.О., дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер брат позивачки- ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 04 серпня 2020 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київській області, серія НОМЕР_1 (а.с.10).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне йому майно.

Відповідно до посвідки про народження НОМЕР_2 дівоче прізвище матері позивача ОСОБА_1 та спадкодавця ОСОБА_3 ОСОБА_9 (а.с.14). Після укладення 09.02.1957 року шлюбу з ОСОБА_10 , мати заявника ОСОБА_1 взяла прізвище ОСОБА_11 , що підтверджується витягом з Державного РАЦС №1 від 18.08.2020 (а.с.16). ІНФОРМАЦІЯ_4 у них народився син ОСОБА_3 , що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану (а.с.15). Згодом шлюб було розірвано і мати заявника повернулась на прізвище ОСОБА_9 . Після укладення 29.06.1974 шлюбу з ОСОБА_12 , мати заявника взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_13 », що підтверджується витягом з Державного РАЦС № 27457244 від 18.08.2020 (а.с.17).

ІНФОРМАЦІЯ_5 у них народилась донька ОСОБА_14 , тобто позивач по справі, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.18).

30 серпня 1996 року ОСОБА_15 уклала шлюб з ОСОБА_16 та взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_17 », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, виданого Могилів-Подільським міським відділом РАГС Вінницької області 31.08.1996р (а.с.19).

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 31.10.2014 у справі № 756/13272/14-ц шлюб було розірвано (а.с.20-21).

17 січня 2020 року позивач уклала шлюб з ОСОБА_18 та взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_19 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданого Дніпровським районним у м. Києві відділом ДРАЦС ЦМУ МЮ (м. Київ) 17.01.2020 (а.с.22).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 , приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишовою О.А. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с.13).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, але доказів поважності причин пропуску шестимісячного строку вона не надала, також, не представлені вони були і в судовому засіданні представником позивача адвокатом Бубенок В.Г.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Що стосується спадкового майна, суд встановив наступне.

На день смерті ОСОБА_3 перебував у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_7 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

До спадкової маси після її смерті входить будинок АДРЕСА_1 , який належав їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.10.2002 після смерті її матері ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 (а.с.35).

Спадкоємцем другої черги спадкування за законом за правом представлення після смерті ОСОБА_7 є її двоюрідна сестра ОСОБА_2 , яка звернулась до нотаріальної контори в шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини, внаслідок чого 25.06.2020 приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Чернишовою О.А. було відкрито спадкову справу №57/2020 (а.с.34).

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 15, 16, 1218, 1233, 1235, 1258, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлений 24.12.2020.

Суддя Л.М.Ковалевська