КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/3073/19
Провадження № 2/552/19/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2020 Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого - судді Васильєвої Л.М.

при секретарі - Орламенко А.О.

розглянувши у м. Полтаві в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шевченківського відділу державної виконавчої служби Північно-східного міжрегіонального управління юстиції ( м. Суми), ОСОБА_3 про встановлення факту проживання жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного майна, зняття арешту, визнання недійсним договору позики,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів із вказаним позовом.

Справа неодноразово, з 02.07.2019, призначалась до розгляду, але 31 січня 2020 та 07.02.2020 позивач в судове засідання не з`явилася, будучи повідомленою про дату час та місце розгляду справи:

06.02.2020 позивач подала заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

П. 5 ч.1. ст.. 257 передбачено, що суд постановлює ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Так як суд розпочав розгляд справи по суті, заява позивача ОСОБА_1 про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Цією нормою права визначено дві підстави, за яких суд залишає позовну заяву без розгляду:

1 - якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання;

2 якщо позивач не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У першому випадку законодавець не встановлює жодного зв`язку між повторною неявкою позивача у судове засідання та причинами таких дій.

Ця обставина свідчить про те, що у разі повторної неявки позивача у судове засідання поважність причин такої неявки не має значення при вирішенні питання про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Водночас слід зазначити, що згідно з пунктом 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, законом чітко визначено, що навіть у разі неявки учасника справи (яким є і позивач) у судове засідання з поважних причин, відкласти розгляд можливо лише один раз.

Це вчергове доводить те, що повторна неявка у судове засідання позивача має наслідком залишення позову без розгляду, незважаючи на причини, з яких вона була допущена.

Європейський суд з прав людини у п. 35 рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», в силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 ст. 6 даної Конвенції. Поведінка сторони не звільняє суди від того, щоб дотримуватися вимоги розумного строку відповідно до статті 6 параграфа 1, оскільки обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні органи (див. Mitchell and Holloway v. the United Kingdom, no. 44808/98, параграф 56, рішення від 17 грудня 2002 року).

Тому суд, враховуючи, що у судове засідання позивач не з`явився повторно, наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду з цих підстав.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шевченківського відділу державної виконавчої служби Північно-східного міжрегіонального управління юстиції ( (м. Суми), ОСОБА_3 про встановлення факту проживання жінки та чоловіка без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного майна, зняття арешту, визнання недійсним договору позики залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Л.М. Васильєва