печерський районний суд міста києва
Справа № 369/4480/19-ц
09 грудня 2020 року Печерський районний суд м. Києва
в складі: головуючого- судді Ільєвої Т.Г.
при секретарі Ємець Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні елетромережі» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення,-
Ухвалою судді від 19.07.2019 року у справі відкрито провадження у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
07.12.2020 від представника позивача було подана в заява, в якій останній зазначив, що ПрАТ «Київобленерго» змінило найменування на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні елетромережі», тому просив суд стягнути заборгованість з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».
Представник позивача про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, проте було подано заяву про розгляд справи за їх відсутності, щодо заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явилась про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином шляхом направлення судових повісток та розміщенням інформації про розгляд справи на офіційному сайті Печерського районного суду м. Києва, тому в силу положень ст. 131 ЦПК України, відповідач вважається повідомленим про розгляд справи належним чином.
Окрім цього, відповідачем не було подано жодних документів на спростування доводів позивача.
Третя особа у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином шляхом направлення судових повісток та розміщенням інформації про розгляд справи на офіційному сайті Печерського районного суду м. Києва.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, про що зазначено у позовній заяві.
Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до наступних висновків.
Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Порушення правил користування електричною енергією полягало в тому, що на вказаному об`єкті було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі позивача відкритою електропроводкою та без укладення договору на енергопостачання (п. 42 ПКЕЕН).
Відповідно Методики дане порушення формулюється як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням.
Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті № К 029484.
Акт № К 029484 від 18.05.2015 р. про виявлення порушення правил користування електричною енергією було складено коректно, оскільки, його підписали три представника енергопостачальника.
Згідно правил користування електричною енергією Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як із трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією визначалося Методикою, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України (НКРЕ) від 04.05.2006 р. за № 562 (далі - Методика).
Відповідно до Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється:
-За добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії;
-За тарифами (цінами) для населення, що діяли у період , за який розраховується розмір вартості не облікованої енергії.
Відповідно до правил користування електричною енергією рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом.
Результатом засідання комісії з розгляду Акта К 029484 від 18.05.2015 р., стало перше рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 35 ПКЕЕН, п. 3.5. Методики.
Протокол засідання комісії № 0149 складено 22.05.2015 р.та підписано учасниками комісії.
Сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті № К 029484 від 18.05.2015 р. була нарахована в сумі 23 007 грн. 04 коп. з якою в подальшому відповідач не погодився.
Результатом повторно засідання комісії з розгляду Акта К 029484 від 18.05.2015 р., стало друге рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 48 ПКЕЕН, п. 3.5. Методики.
Протокол засідання комісії № 031 складено 15.03.2017 р. та підписано всіма учасниками комісії.
Сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті № К 029484 від 18.05.2015 р. була зменшена та нарахована згідно пункту Методики, яка зазначена в протоколі (повторному) № 031 складено 15.03.2017 р. та становила 7 011 грн. 11 коп., яку відповідач теж не сплатив.
Рішення засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду Акту про порушення Правил користування електроенергією споживачем, що оформлене Протоколом (повторним) № 031 складено 15.03.2017 р., повністю відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного в Україні законодавства.

Станом на дату подання до суду даного позову, протокол засідання комісії з розгляду Акта є чинним, в судовому порядку не визнаний недійсним та не скасований, як наслідок підлягає виконанню Відповідачем, як споживачем електричної енергії.

Майнова шкода в розмірі 7 011 грн. 11 коп. станом на день подання позову відповідачем не відшкодована, тому ПрАТ «Київобленерго» вимушене звернутися до суду за захистом своїх законних прав та охоронюваних інтересів.

Регулювання відносин, що виникають у зв`язку із купівлею - продажем електричної енергії здійснюється, зокрема, Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Законом України «Електроенергетику» (який діє в певній частині), Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. за № 1357 (далі за текстом - ПКЕЕН, діючих на дату складення акту та протоколу), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики за № 312 від 14.03.2018 р. (далі за текстом - ПРРЕЕ), іншими нормативно - правовими актами і безпосередньо договором за умови його укладення.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику», який частково втратив силу, передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику», який частково втратив силу, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку».

Відсутність письмово оформленого договору з позивачем не позбавляє відповідача обов`язку оплачувати надані йому послуги (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 20.04.2016 р. у справі № 6 - 2951 цс 15).

Відповідно до ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Згідно з п. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, аб.онентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Пунктом 42 ПКЕЕН передбачено, що споживач електроенергії зобов`язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Пунктом 37 ПКЕЕН енергопостачальнику надано право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку.

Пунктом 53 Правил користування електричною енергією передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил, скошлається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Враховуючи те, що відповідач не в повному обсязі оплачує послуги за електричну енергію, що призвело до порушення прав позивача, таким чином суд вважає, що стороною позивача доведено обставини, на які він посилається у позовній заяві, а стороною відповідача вони не спростовані, тому позов підлягає задоволенню.

У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1 921, 00 грн., відповідно до ст. 141 ЦПК України, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 8, 55, 61, 129 Конституції України, ст. ст. 1, 14, 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 3, 10, 11, 16, 509, 625, 901, 903 Цивільного кодексу України, ст.ст. 1-23, 76-82, 89, 95, 141, 258-259, 263-265, 267, 274-279,280, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні елетромережі» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» збитки, завдані порушенням ПКЕЕН в розмірі 7 011 (сім тисяч одинадцять) грн. 11 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» сплачений судовий збір у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн.

Позивач: Приватне акціонерного товариства « «ДТЕК Київські регіональні елетромережі» дреса: 09132, Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, 2-б, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНКОПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 09.12.2020.

Суддя Т.Г. Ільєва