Справа № 954/1306/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2020 року суддя Високопільського районного суду Херсонської області Дамчук О.О. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна про визнання права власності на частку в спільному майні, виключення частки майна зі складу спадщини.

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна про визнання права власності на частку в спільному майні, виключення частки майна зі складу спадщини.

Просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 та 1/2 частини присадибної земельної ділянки загальною площею 0,2107 га, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Виключити зі складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/2 частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 та 1/2 частини земельної ділянки загальною площею 0,2107 га., що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до чинного процесуального законодавства України, позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, ім`я (найменування) позивача та відповідача; зміст позовних вимог; ціну позову; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно нормами ЦПК України повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

У п. 22 та п. 25 цієї Постанови зазначено, що поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Відповідно до положень ч. 1ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Враховуючи, що предметом даного спору є, вимога про визнання права власності на 1/2 частини житлового будинку, що являється спільним майном подружжя до складу якого входить об`єкт нерухомого майна, що зумовлює визначення у позовній заяві ціни позову, виходячи з дійсної ринкової вартості частини майна на яку претендує позивач, яка має бути підтверджена належними доказами, серед іншого висновком суб`єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної (товарознавчої) експертизи, іншими доказами.

Як передбачено частиною четвертою ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Виходячи зі змісту положень ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (в тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Відповідно до ст. 4 вказаного Закону, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, при зверненні з цим позовом до суду, позивачем не вказано взагалі в позові його ціну, крім цього не надано документів на підтвердження дійсної вартості майна, що виступає предметом спору, що не дає можливості визначити ціну позову, що зумовлює залишення позову без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків.

На виконання ухвали суду позивач має надати документи, що підтверджують оціночну вартість майна, з яких можливо було б визначити дійсну вартість майна, що виступає предметом цього позову.

Крім цього, позивачем в позові крім вимоги майнового характеру зазначено також вимогу немайнового характеру та взагалі не сплачено судовий збір за дану вимогу.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 185 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху.

Крім цього, згідно долученої до позову копії договору купівлі-продажу домоволодіння, зазначено, що ОСОБА_4 придбав домоволодіння по АДРЕСА_1 , позивач в свою чергу просить визнати право власності на частину домоволодіння по АДРЕСА_1 , доказі зміни назви вулиці, позивач суду також не надав.

Також позивачем не надано витяг зі спадкового реєстру, щодо кола осіб, які звернулися з заявами до нотаріуса, про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , без якого не можливо встановити коло спадкоємців та в свою чергу відповідачів по справі, оскільки рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов`язки, що в подальшому може затягнути розгляд справи.

За таких підстав, позивачеві слід усунути зазначені недоліки в даній ухвалі та подати докази про сплату судового збору за позовну вимогу немайнового характеру та докази що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються розмір позовні вимоги.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 статті 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст.ст.175- 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна про визнання права власності на частку в спільному майні, виключення частки майна зі складу спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Дамчук