14.04.2020 Справа № 696/67/20
№ 2/696/264/20
14 квітня 2020 року м. Кам`янка
Кам`янський районний суд Черкаської області у складі
головуючого судді Шкреби В.В.,
за участі секретаря Луцаєвській Н.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (прож. по АДРЕСА_2 ) про визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
ОСОБА_1 звернулася в Кам`янський районний суд Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 про визнання втраченим права користування житлом .
В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є власником житлового будинку по АДРЕСА_1 , в якому зареєстровано шестеро осіб, а саме: вона, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (співмешканець) та відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зі своїми малолітніми дітьми ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . ОСОБА_2 зареєстрована за вказаною адресою, однак фактично з дня реєстрації по теперішній час в зазначеному будинку не проживала та не з`являлась. Просить суд визнати втраченим право користування житлом ОСОБА_2 та її малолітніх дітей по АДРЕСА_1 .
Позивач в судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву, в якій просила провести розгляд справи без її участі в судовому засіданні, свої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомляла, про час, день та місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку належним чином відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України, про що свідчить виклик відповідача на офіційному веб-сайті Кам`янського районного суду Черкаської області від 13.03.2020 року.
Представник третьої особи Кам`янської районної державної адміністрації, як орган опіки та піклування в судове засідання не з`явився, до суду від завідувача сектору з питань опіки, піклування та усиновлення ОСОБА_7 до суду надійшов лист про розгляд справи без їхньої участі.
Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення на офіційному веб сайті судової влади України. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності, виданого на підставі рішення Тимошівської сільської ради від 19 жовтня 2001 року №90 (а.с. 5).
Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб виданої виконавчим комітетом Кам`янської міської ради Черкаської області №8 від 09 січня 2020 року у даному будинку зареєстровано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (власник), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (співжитель), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (не родичі), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (не родичі), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (не родичі) та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (не родичі). ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - зареєстровані 24.05.2017 року, ОСОБА_6 - зареєстрований 26.12.2017 року, але на адмінтериторії с. Тимошівка фактично не проживають з 2017 року. (а.с. 6).
Відповідно до повідомлень ОСОБА_8 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_9 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 від 15.01.2020 р., вбачається, що ОСОБА_2 разом з дітьми не проживає в будинку по АДРЕСА_1 з 2017 року(а.с. 7-8).
Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмеження у його здійснені.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, проводиться в судовому порядку.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає.
В силу ст. 160 СК України місце проживання дитини визначається по місцю проживання батьків.
Малолітня дитина не має права вільно та самостійно обирати місце свого проживання, і набуває право користування житлом за місцем проживання батьків, або одного з батьків, з ким вона проживає.
Права неповнолітньої дитини є похідними від права батьків (або одного з них). Причини не проживання малолітньої дитини за місцем реєстрації не залежать від волі дитини, а тому неможливо встановити їх характер (поважні або неповажні) окремо для малолітньої дитини, незалежно від причин відсутності батьків.
Малолітня дитина не є самостійним суб`єктом житлових правовідносин, а набуття або втрата права користування житлом дитиною залежить від набуття або втрати такого права її батьками.
Отже, системний аналіз цивільного та житлового законодавства дає підстави вважати, що малолітня дитина не може бути самостійним відповідачем за позовом про визнання її такою, що втратила права користування житлом, та зберігає або втрачає таке право автоматично разом з батьками.
Інтереси дітей даним рішенням не порушуються з огляду на те, що малолітні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 у спірному домоволодінні не проживають. Залишення малолітньої дитини зареєстрованої в спірному будинку суперечитиме ст. 9 Конвенції про права дитини та ст. 160 СК України.
За таких обставин, суд вважає, що малолітні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 не проживають у спірному домоволодінні разом зі своєю матір`ю, тому їх можливо визнати такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Крім того, власник домоволодіння - позивач не бажає, щоб ОСОБА_2 була зареєстрована у даному домоволодінні.
Враховуючи викладене суд вважає, позовні вимоги про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 доведеними та підлягають до задоволення.
Керуючись ст. ст. 319, 321, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 9, 71-72 ЖК України, ст. ст. 4, 12, 81, 141, 223, 258-260, 280 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 (прож. по АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (прож. по АДРЕСА_2 ) про визнання такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасником справи до або через Кам`янський районний суд Черкаської області.
Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84,170,178,179,180,181,185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390,393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також щодо строків звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання зави про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, продовжуються на строк дії такого карантину.
Суддя: В.В. Шкреба