Постанова

Іменем України

22 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 641/5394/18

провадження № 61-6425св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Синельникова Є. В.,

суддів: Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Хопти С. Ф. (суддя-доповідач),

Шиповича В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «Експерт Капітал»,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чужовська Наталія Юріївна,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 19 лютого 2019 року у складі колегії суддів: Піддубного Р. М.,

Котелевець А. В., Тичкової О. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

1. Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт Капітал» (далі - ТОВ «Експерт Капітал»), треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чужовська Н. Ю., про визнання недійсним та скасування звіту про експертну оцінку майна.

Позов обґрунтовано тим, що 23 травня 2012 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було укладено договір позики, за умовами якого остання отримала 1 416 000 грн, які зобов`язалася повернути до 23 листопада

2012 року.

Того ж дня, на забезпечення належного виконання ОСОБА_4 взятих на себе за вищевказаним договором зобов`язань, між ним та ОСОБА_3 було укладено договір іпотеки, предметом якого є житловий будинок АДРЕСА_1 .

У зв`язку з неналежним виконанням ОСОБА_4 грошових зобов`язань за договором позики, 08 червня 2015 року ОСОБА_3 на підставі іпотечного договору було укладено з ОСОБА_2 договір купівлі-продажу вищезазначеного житлового будинку. Вартість будинку було визначено у розмірі 1 371 565 грн на підставі звіту про незалежну оцінку майна, виконаного 04 червня 2015 року товариством з обмеженою відповідальністю «Схід-П Експрес», правонаступником якого є ТОВ «Експерт Капітал» на замовлення ОСОБА_3 .

Посилаючись на те, що звіт виконано з порушенням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року № 2658-III, договір про оцінку майна укладено особою, яка не мала на це повноважень, висновок складений без реального огляду оцінюваного майна, ОСОБА_1 просив визнати недійсним та скасувати звіт про експертну оцінку майна - житлового будинку

АДРЕСА_1 , складений

04 червня 2015 року ТОВ «Схід-П Експрес», правонаступником якого є

ТОВ «Експерт-Капітал».

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 15 листопада 2018 року у складі судді Фанда О. А. у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Зазначене відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі

№ 914/881/17, який є обов`язковим для застосування судами. З врахуванням вищезазначеного, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Харківського апеляційного суду від 19 лютого 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нову постанову, якою провадження у справі закрито.

Постанову суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства або у порядку іншого судочинства, тому провадження у справі підлягає закриттю.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та її доводи

У касаційній скарзі, поданій у березні 2019 року, ОСОБА_1 просить скасувати судові рішення попередніх інстанцій та направити справу на новий розгляд, посилаючись на порушення судами норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Касаційна скарга мотивована тим, що спори, пов`язані з оцінкою майна й майнових прав, вирішуються у судовому порядку, тому ця справа у спорі щодо визнання недійсним звіту про оцінку майна підлягає розгляду у суді загальної юрисдикції.

Відзив на касаційну скаргу до суду не надійшов

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 11 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі, витребувано її із суду першої інстанції.

У травні 2019 року справу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року справу за позовом

ОСОБА_1 до ТОВ «Експерт Капітал», треті особи: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Чужовська Н. Ю., про визнання недійсним та скасування звіту про експертну оцінку майна.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

23 травня 2012 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було укладено договір позики, відповідно до умов якого ОСОБА_4 отримала кошти у розмірі 1 416 000 грн, які зобов`язалася повернути у строк до 23 листопада 2012 року.

Цього ж дня, у забезпечення належного виконання ОСОБА_4 зобов`язань за вищевказаним договором позики, між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було укладено договір іпотеки, предметом якого є житловий будинок АДРЕСА_1 .

У зв`язку з неналежним виконанням грошових зобов`язань ОСОБА_4 ,

08 червня 2015 року ОСОБА_3 на підставі іпотечного договору уклала з ОСОБА_2 договір купівлі-продажу вищезазначеного житлового будинку.

Продаж будинку вчинено за 1 371 565 грн з врахуванням оцінки майна, наданої ТОВ «Експерт-Капітал» на замовлення ОСОБА_3 .

2. Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року

№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (тут і далі по тексту у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Згідно із частиною першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції ухвалено з додержанням норм процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.

Згідно із частиною четвертою статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (Закон

№ 2658-III) процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (за змістом частини першої статті 10 і частини першої

статті 11 Закону № 2658-III).

Відповідно до статті 33 Закону № 2658-III спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Статтею 32 Закону № 2658-III передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відтак, чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків.

Водночас звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону № 2658-III).

Звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів.

Спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства або у порядку іншого судочинства, якщо не заявлено будь-яких інших позовних вимог.

До таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17 (провадження

№ 12-18гс18).

За правилами частини першої статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі у відповідній частині з підстав, передбачених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Закриваючи провадження у цій справі, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства або у порядку іншого судочинства та правильно застосував норми матеріального та процесуального права до спірних правовідносин у цій справі. Оцінка правомірності дій оцінювача щодо скасування звіту може бути надана судом при вирішенні спору про визнання договору купівлі-продажу недійсним, відшкодування завданої шкоди (збитків) тощо, позовні вимоги в яких мають бути спрямовані на ефективних захист порушених прав.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права, спростовуються наведеними вище положеннями законодавства України та по своїй суті зводяться до неправильного тлумачення заявником норм матеріального права.

Відповідно до статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду апеляційної інстанції - без змін.

Керуючись статтями 400, 402, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Харківського апеляційного суду від 19 лютого 2019 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Є. В. Синельников

Судді: О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара

С. Ф. Хопта

В. В. Шипович