Ухвала

24 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 265/7298/19

провадження № 61-18435ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І. розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 на постанову Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» про визнання протоколу засідання комісії про розгляд акту про порушення та акт-розрахунку незаконними та їх скасування,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» про захист прав споживачів та скасування рішення комісії по розгляду порушень, а саме рішення комісії Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» з розгляду акта про порушення № 08/215-19 побутовим споживачем газорозподільних систем, оформленого протоколом розгляду порушення від 09 жовтня 2019 року щодо задоволення акта про порушення, відповідно до якого було проведено донарахування об`єму та вартості не облікованого природного газу ОСОБА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , за період з 01 березня 2019 року по 30 серпня 2019 року, у сумі 34 626,39 грн.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 28 липня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано протокол розгляду порушення від 09 жовтня 2019 року складений комісією ПАТ по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» складений за результатами розгляду акту про порушення від 30 серпня 2019 року № 08/215-19.

Постановою Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» задоволено, рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову.

08 грудня 2020 року (згідно штемпеля на поштовому конверті) ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову апеляційного суду, ухвалити нове рішення про задоволення позову, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункт 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом касаційного оскарження є судове рішення, ухвалене у справі про визнання протоколу засідання комісії про розгляд акту про порушення та акт-розрахунку незаконними та їх скасування, до якого було проведено донарахування об`єму та вартості не облікованого природного газу ОСОБА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 , за період з 01 березня 2019 року по 30 серпня 2019 року, у сумі 34 626,39 грн.

Отже, справа № 265/7298/19 не є справою з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Справа № 265/7298/19 є незначної складності та не належить до виключень, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення статті 19 ЦПК України свідчить, що малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, незалежно від того чи визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції. Оскільки частина шоста статті 19 ЦПК України розміщена в розділі 1 Загальних положень ЦПК України, то вона поширюються й на стадію касаційного провадження.

З урахуванням предмету позову, характеру правовідносин, складності справи, а також значення справи для сторін і суспільства, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

ОСОБА_1 у касаційній скарзі зазначає, що касаційна скарга стосується права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, наводячи арґументи, які зводяться до незгоди з оскаржуваним судовим рішенням, що не можна визнати належним обґрунтуванням випадку, визначеного підпунктом «а» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності якого можливе відкриття касаційного провадження у малозначній справі.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Таким чином, оскаржене рішення ухвалено у малозначній справі. Тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 19, 260, 389, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 на постанову Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації «Маріупольгаз» про визнання протоколу засідання комісії про розгляд акту про порушення та акт-розрахунку незаконними та їх скасування.

Копію ухвали, разом з доданими до скарги матеріалами направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат