УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2020 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Ганжа Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2015 року по цивільній справі № 755/13340/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

у с т а н о в и в:

29.10.2020 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва по цивільній справі № 755/13340/15-ц.

Заява мотивована тим, що Дніпровським районним судом м. Києва у справі № 755/13340/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості 09.10.2015 року було ухвалено заочне рішення про яке відповідачу стало відомо з мережі Інтернет при огляді сайту «Єдиний державний реєстр судових рішень» 29.10.2020 року. Про слухання цієї справи відповідачу ОСОБА_1 не було відомо, повістки про розгляд справи він не отримував, за місцем реєстрації проживає періодично. У зв`язку з необізнаністю про розгляд справи в суді, щодо позовних вимог та їх обґрунтувань відповідач не мав можливості надати свої заперечення з приводу заявлених позовних вимог; заявити свої заперечення проти позову відповідач має можливість тільки під час розгляду справи в судовому засіданні, а тому звертається із заявою про перегляд заочного рішення у цій справі.

Також подана заява про поновлення строку на перегляд заочного рішення з посиланням на вищевказані обставини.

10.12.2020 року через засоби поштового зв`язку представником ОСОБА_2 ОСОБА_1 до суду подані додаткові пояснення до заяви про перегляд заочного рішення у яких зазначено, що відповідачу невідомо про наявність кредитного договору від 18.08.2014 р., будь яких кредитів ОСОБА_1 у ПАТ «Альфа-Банк» не брав, позивачем не було надано суду для огляду оригіналу кредитного договору.

В судове засідання заявник та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представником заявника ОСОБА_2 подана заява з проханням розглянути заяву про перегляд заочного рішення без його участі через зайнятість в інших судових процесах.

Відповідно положень частини 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши заяву, матеріали цивільної справи, перевіривши наведені підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів поданої заяви та справи № 755/13340/15-ц, ОСОБА_1 фактично не отримував копії спірного рішення суду від 09.10.2015 року, конверт із судовим рішенням повернувся з відміткою «за терміном зберігання», за повідомленням представника відповідача ОСОБА_1 про рішення суду стало відомо 29.10.2020 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

За таких обставин, заявнику ОСОБА_1 слід поновити строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 09.10.2015 року, яка подана через засоби поштового зв`язку 29.10.2020 року.

09 жовтня 2015 року Дніпровським районним судом м. Києва у цивільній справі № 755/13340/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ухвалено рішення, яким позов задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 500956641 від 18.08.2014 року станом на 12.05.2015 року у розмірі 56 782 грн. 64 коп. та судовий збір в сумі 567 грн. 82 коп., а всього суму 57 350 грн. 46 коп. (а.с. 32-33).

Рішення від 09.10.2015 року у вищевказаній справі ухвалене заочне з тих підстав, що відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З матеріалів справи убачається, що адреса ОСОБА_1 вказана у позовній заяві, на яку судом надсилалась поштова кореспонденція, являється адресою зареєстрованого місця проживання відповідача, що підтверджується відповіддю ГУ ДМС України в м. Києві від 17.07.2015 року (а.с. 26). Процесуальні документи адресовані відповідачу з викликом в судове засідання повернулись до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання», що відповідно до положень ч. 5 ст. 74 ЦПК України (в редакції закону від 18.03.2004 року з наступними змінами та доповненнями), на час розгляду справи визнавалось належним врученням судового повідомлення.

Згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України (в редакції закону від 18.03.2004 року з наступними змінами та доповненнями), у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи зазначені положення ЦПК України (в редакції закону від 18.03.2004 року зі змінами та доповненнями) та думку представника позивача Бабича О.В. , який у своєму письмовому клопотанні просив розглядати справу без участі представника ПАТ «Альфа-Банк» та не заперечував проти ухвалення у справі заочного рішення, суд провів заочний розгляд справи та ухвалив заочне рішення у справі 09.10.2015 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Альфа-Банк» заборгованості за кредитним договором.

За вимогами ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 288 ЦПК України.

Однак, в даному випадку, окрім того, що суд дійшов висновку про належне повідомлення відповідача про час та місце розгляду справи, суд не вбачає у заяві відповідача ОСОБА_1 посилань на конкретні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Так, надані стороною позивача докази в процесі вирішення справи були оцінені судом і на підставі цієї оцінки та встановлених обставин прийняте рішення про задоволення позову.

Фактично у своїй заяві відповідач ОСОБА_1 посилається на необізнаність про розгляд справи, через що він не мав можливості надати свої заперечення на позов, не вказуючи при цьому на будь які обставини з якими він не погоджується щодо предмета спору. У поданих в подальшому додаткових поясненнях відповідач зазначає, що кредитний договір з позивачем він не підписував, кредитних коштів не брав.

Однак, такі посилання відповідача не є доказами, що мають істотне значення для правильного вирішення справи в розумінні положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України.

Стосовно посилань відповідача на те, що він був позбавлений можливості подати заперечення на позовну заяву та має намір заявити клопотання про проведення почеркознавчої експертизи слід відмітити, що суд прийшов до висновку про відсутність поважності причин нез`явлення в судове засідання та неповідомлення про причини неявки відповідача.

При цьому, такі пояснення та право відповідача не можна розглядати як доказ, що має істотне значення для правильного вирішення справи, наявність якого в свою чергу призводить до скасування заочного рішення суду.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Отже, посилання відповідача на те, що він не скористався правом подати заперечення та клопотання про проведення експертизи, не є доказом в розумінні положень ст. ст. 76, 95 ЦПК України і не є окремою підставою для скасування заочного рішення суду, а може бути реалізоване при новому розгляді справи у зв`язку з встановленням судом всіх складових ч. 1 ст. 288 ЦПК України, які призводять до скасування заочного рішення, однак наявності яких в даному конкретному випадку не встановлено.

Крім того, приймаючи рішення за заявою відповідача про перегляд заочного рішення, суд звертає увагу, що згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, відповідачем до заяви не надано жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи і які не були враховані судом під час ухвалення рішення, а тому у суду відсутні підстави визначені у ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення, у зв`язку з чим заява задоволенню не підлягає.

Також суд роз`яснює, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Керуючись ст. ст. 13, 76, 95, 260, 287, 288, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 09 жовтня 2015 року по цивільній справі № 755/13340/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя