Справа № 144/1685/20
Провадження № 2-о/144/108/20
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

"22" грудня 2020 р.

Суддя Теплицького районного суду Вінницької області Довгалюк Л.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Теплицької селищної ради, про визнання ОСОБА_2 недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення опікуна, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про визнання фізичної особи, її рідного брата ОСОБА_2 недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення її опікуном.

Суддя, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом.

Згідно вимог ЦПК України, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст.41 ЦК України, правовими наслідками визнання особи недієздатною, є зокрема відсутність у неї права вчиняти будь-який правочин. Такі дії від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Цивільного кодексу України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в даному конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою. Однак, у доданих до заяви матеріалах відсутнє відповідне подання органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У своїй заяві заявник посилається на те, що ч. 2 ст. 240 ЦПК України, судові витрати у справах про визнання громадянина недієздатним відносяться за рахунок держави.

Проте, необхідно зазначити, що з 1 вересня 2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" відповідно до якого виключено п. 9 ч. 2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", згідно якого судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно із ч. 2 ст. 299 ЦПК судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України, на рахунок держави у справах про визнання фізичної особи недієздатною відносяться саме витрати пов`язані із розглядом справи.

Натомість, Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання до суду заяви про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за заявою у справах окремого провадження, поданою фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 420 гривень 40 копійок.

Крім того, у своїй заяві заявниця посилається на норми цивільного процесуального законодавства, які не відповідають діючому ЦПК, що також слід привести у відповідність.

Відповідно до частини першої та другої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином позивачу слід усунути вказані недоліки шляхом подання заяви у новій редакції, з копіями відповідно до кількості заінтересованих осіб, а також сплати судовий збор у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір» у сумі 420 гривень 40 копійок з наданням суду документального підтвердження сплати судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону, про що слід зазначити у заяві.

Роз`яснити, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне вказані недоліки, то заява вважатиметься поданою у день первісного її подання до суду. У разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною.

Керуючись ст.ст. 185, 260, 297, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: орган опіки та піклування Теплицької селищної ради, про визнання ОСОБА_2 недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення опікуна - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо заявник не усуне недоліки заяви у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В. Довгалюк