Провадження № 2/127/4984/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.12.2020 року суддя Вінницького міського суду Вінницької області Федчишен С.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, -

Встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, з огляду на таке.

Позивачем не зазначено ціни позову (п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України), яка у відповідності до вимог п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Однак, механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою КМУ «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014року № 358.

У відповідності до п. п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постановою КМУ «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014року № 358, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об`єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Позивачем надано докази в підтвердження сплати судового збору в розмірі 840,40грн. із посиланням на підпункт 1.2.2 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», однак дослідивши матеріали позовної заяви суд вважає що даний позов підлягає оплаті відповідно до підпункту 2 п. 1 ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч.2 ст. 176 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне визначити розмір судового збору в максимальному розмірі 10510,00грн., а тому позивачу необхідно надати докази про сплату судового збору саме на визначену судом суму. Враховуючи те, що позивачем сплачено судовий збір в розмірі 7146,80грн., то позивачу необхідно доплати судовий збір в розмірі 3363,20грн. за вимогу майнового характеру.

Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно вимог ст. 175 чинного цивільно-процесуального законодавства України, відсутні докази що підтверджують вказані обставину, а саме до матеріалів позовної заяви не надано оригіналу свідоцтва про шлюбу.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою) (п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

Як вбачається із вимог заяви, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру розірвання шлюбу, а тому позивачу слід надати суду оригінали квитанцій про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру розірвання шлюбу (840,80грн.).

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя- залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали суду, для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: