ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Ухвала

Іменем України

справа № 640/1846/19

провадження № 22-з/818/55/20

10 січня 2020 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого - Сащенко І.С.

суддів - Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судової колегії Харківського апеляційного суду у складі головуючого судді Маміної О.В., суддів Пилипчук Н.П., Кругової С.С. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя , -

встановив:

У провадженні Харківського апеляційного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 09 вересня 2019 року.

09 січня 2020 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про відвід судової колегії Харківського апеляційного суду у складі головуючого судді Маміної О.В., суддів Пилипчук Н.П., Кругової С.С., посилаючись на те, що вказані судді раніше вже розглядали справу за позовом представника ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Під час розгляду вказаної справи їй було відмовлено у задоволенні клопотання про визнання явки позивача в судове засідання обов`язковою. Та після відмови у задоволенні вказаного клопотання постановлено залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 09 січня 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід судової колегії Харківського апеляційного суду у складі головуючого судді Маміної О.В., суддів Пилипчук Н.П., Кругової С.С. визнано необґрунтованою та передано на автоматизований розподіл для її розгляду.

Розглянувши заяву про відвід, колегія суддів дійшла висновку про те, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною другою та третьою статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід має бути вмотивованим.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Згідно частини 1 статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Обставини, на які посилається ОСОБА_1 , свідчать про її незгоду з вирішенням процесуальних питань та постановленим по суті судовим рішенням у іншій справі, що не свідчить про наявність підстав, передбачених ст. 36 ЦПК України для відводу суддів.

Оскільки судом не встановлено і матеріалами справи не підтверджується наявність обставин, які б дійсно викликали сумнів у неупередженості або об`єктивності судової колегії у складі головуючого судді Маміної О.В., суддів Пилипчук Н.П., Кругової С.С., заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 37, 40, 259, 260, 261 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судової колегії Харківського апеляційного суду у складі головуючого судді Маміної О.В., суддів Пилипчук Н.П., Кругової С.С. по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий І.С. Сащенко

Судді І.П. Коваленко

А.І. Овсяннікова