ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 524/3037/20 Номер провадження 22-з/814/274/20 Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
У Х В А Л А

23 грудня 2020 року м. Полтава

Суддя Полтавського апеляційного суду Бутенко С.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід складу колегії суддів - Дорош А.І., Лобова О.А., Триголова В.М. по цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 30 вересня 2020 року та на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21 жовтня 2020 року

по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про зобов?язання утриматися від вчинення певних дій та визнання актів незаконними ,

в с т а н о в и в:

В провадженні Полтавського апеляційного суду у складі судової колегії - головуючого судді Дорош А.І., суддів Лобова О.А., Триголова В.М. перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 30 вересня 2020 року та на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21 жовтня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про зобов?язання утриматися від вчинення певних дій та визнання актуів незаконними .

14 грудня 2020 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява від ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Полтавського апеляційного суду у складі Дорош А. І., Лобова О. А., Триголова В. М.

Відвід мотивований наявністю у позивача недовіри до суддів, які, як він вважає, упереджено відмовили у забезпеченні його участі у розгляді справи у режимі відеоконференції. На думку позивача має місце його дискримінація шляхом надання переваги в однакових обставинах тільки для відповідача ще до початку апеляційного розгляду. Крім цього, вважає, що діями суддів порушено статті 9, 15 Кодексу суддівської етики, оскільки колегія суддів явно релігійно упереджена по відношенню до хасидів, змушивши його ризикувати своїм життям, через упереджене ставлення апеляційного суду саме під час загострення захворюваності на COVID-19 його фактично вимусили поїхати на велику відстань до апеляційного суду, коли цього можна було уникнути.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 21 грудня 2020 року відвід, заявлений заявлений колегії суддів Дорош А. І., Лобову О. А. та Триголову В .М., визнано необґрунтованим, зупинено провадження у справі до вирішення заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів, матеріали справи передано для вирішення питання про заявлений відвід судді в порядку, визначеному частиною першою статті 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 21 грудня 2020 року для вирішення вказаного питання визначено суддю Бутенко С. Б.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви про відвід вважаю, що такі доводи не ґрунтуються на законі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені нормами статті 36 ЦПК України. Зокрема, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Не допускається також повторна участь судді в розгляді справи за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

Як на підставу подання заяви про відвід колегії суддів апеляційного суду, ОСОБА_1 посилається на те, що дії апеляційного суду щодо вирішення заяви про призначення відеоконференції є відвертим проявом його дискримінації за віоросповіданням як хасида та наданням в однакових обставинах переваги іншому учаснику процесу.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності і неупередженості суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу, в ході об`єктивної перевірки, має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У справі «Білуха проти України» (Заява № 33949/02) від 09 листопада 2006 року Європейським судом з прав людини в рішенні зазначено, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Усі обставини, що зазначені в заяві ОСОБА_1 є процесуальними рішеннями колегії суддів, а тому відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України не можуть бути підставою для відводу.

Будь-яких доказів, які б підвереджували факт упередженного ставлення колегії суддів по відношенню до хасидів та дискримінацію ОСОБА_1 за віросповіданням, а також надання переваги відповідачу у справі, заявником до заяви про відвід не долучено та відповідних обставин не доведено.

Встановивши, що підставою для відводу колегії суддів є незгода позивача з процесуальними рішеннями суду, у справі відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість суддів щодо позивача, підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях позивача, а тому заява про відвід колегії суддів задоовленню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 381 ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід складу колегії суддів - Дорош А.І., Лобова О.А., Триголова В.М. при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 30 вересня 2020 року та на ухвалу Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21 жовтня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про зобов?язання утриматися від вчинення певних дій та визнання актів незаконними - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Полтавського

апеляційного суду С. Б. Бутенко