Справа № 521/172/20
Провадження № 2/521/1588/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2020 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Гуревський В.К., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора прав на нерухоме майно комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Одеської області Бондар Олексія Миколайовича, Державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Богун Ірини Андріївни, за участю третьої особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Нові Черемушки», про скасування записів про проведену державну реєстрацію прав власності на нежитлові приміщення, витребування майна та усунення перешкод у користуванні нежитловими приміщеннями, й перевіривши виконання вимог статей 175-177 ЦПК України, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора прав на нерухоме майно комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Одеської області Бондар Олексія Миколайовича, Державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Богун Ірини Андріївни, за участю третьої особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Нові Черемушки», в якому просив:

- скасувати запис про право власності № 18989945 від 06 липня 2017 року проведену реєстратором комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіонального бюро державної реєстрації» Одеської області Бондарем Олексієм Миколайовичем Код , щодо права власності ОСОБА_2 на нежитлове приміщення № 144к загальною площею 19,1 кв. м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 33835321 від 13 лютого 2017 року;

- скасувати запис про право власності № 29493377 від 17 грудня 2018 року проведену приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Богун Іриною Андріївною, щодо права власності ОСОБА_3 на нежитлове приміщення № 146к загальною площею. 43,2 кв. м., яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44660949 від 17 грудня 2018 року;

- витребувати майно, а саме: допоміжні приміщення № НОМЕР_1 к, НОМЕР_2 , які знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та усунути перешкоди у користуванні допоміжними приміщеннями шляхом виселення відповідачів;

- стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , усі судові витрати. Документальне підтвердження судових витрат позивачем будуть надані не пізніше п`яти днів після ухвалення рішення суду (ч. 8 ст. 141 ЦПК України).

Пред`явлена позовна заява подана без дотримання вимог, передбачених п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 та ч. 4 ст. 177 ЦПК України, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем зазначено в додатках до позову докази сплати судового збору, та разом з позовом дублікат квитанція про сплату судового збору у відповідній сумі, однак з доданого документу не можливо встановити чи дійсно сплачено судовий збір, оскільки відсутній оригінал цього документу.

Згідно із п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10, законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами).

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Згідно із п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10, судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку "одержувач" зазначити найменування територіального органу Державної казначейської служби України за місцем знаходження суду, який розглядає справу. Якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом позовних вимог заявлено дві вимоги немайнового характеру та вимога майнового характеру.

За позовні вимоги позивачем згідно ксерокопії дублікату квитанції сплачено судовий збір в сумі 2305,20 гривень (768,40 х 3).

Згідно розміру ставок судового збору підпункту 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на час подання позовної заяви - 768,40 грн.

Крім того, заявлена вимога майнового характеру, а саме витребувати майно - допоміжні приміщення АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яка має бути сплачена судовим збором за вимогу майнового характеру.

Згідно з частиною 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Таким чином, позовні вимоги про витребування майна у розумінні змісту даної статті є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 04.03.2019 р. у справі № 923/441/18.

В позовній заяві не визначена ціна позову. Оскільки позовна вимога носить майновий характер, позивачем повинно бути зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відсутність в позові достатніх доказів щодо встановленої у законному порядку вартості об`єкту спору допоміжні приміщення АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 які знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 унеможливлює з`ясувати розмір судового збору за вимогу майнового характеру.

За таких обставин позивач має подати до суду документ, який свідчить про вартість спірного майна, вказати цю вартість як ціну позову і сплати судовий збір відповідно до вимог закону. В іншому випадку позивач має доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру згідно розміру ставок судового збору підпункту 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» станом на час подачі позовної заяви майнового характеру в розмірі 9605,0 грн. - 768,40 грн. (якщо ця вимога була оплачена судовим збором як вимога немайнового характеру) = 8836,60 грн.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що вимога про витребування допоміжних приміщень № АДРЕСА_2 к, НОМЕР_2 , які знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не містить вказівки на те, на чию користь має бути витребувано майно, оскільки позивач вказує, що він є тільки співвласником майна, яке перебуває у спільній сумісній власності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, ст. ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Державного реєстратора прав на нерухоме майно комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Одеської області Бондар Олексія Миколайовича, Державного реєстратора прав на нерухоме майно приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Богун Ірини Андріївни, за участю третьої особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Нові Черемушки», про скасування записів про проведену державну реєстрацію прав власності на нежитлові приміщення, витребування майна та усунення перешкод у користуванні нежитловими приміщеннями залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в п`ятиденний термін з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гуревський В.К.