УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 грудня 2020 року м.Житомир справа № 296/10621/20

провадження № 2/296/3170/20

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Петровська М.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів та заборгованості по їх сплаті,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить :

- звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від сплати аліментів по рішенню Корольовського районного суду м. Житомира від 26.12.2011 року по цивільній справі №2-3478/11 щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в розмірі 1/3 частини з усіх видів її заробітку щомісячно, починаючи з 01.09.2011 року і до їх повноліття, але не менше 30% прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку;

- звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від сплати заборгованості по аліментах за вказаним рішенням суду в розмірі 160 420,78 грн та пені (штрафу) у розмірі 48 126,23 грн.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам нормам Кодексу з наступних підстав.

Пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, прохальна частина позовної заяви містить вимогу щодо звільнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від сплати заборгованості по аліментах за вказаним рішенням суду в розмірі 160 420,78 грн та пені (штрафу) у розмірі 48 126,23 грн. При цьому позовна заява не містить зазначення ціни позову.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач вказує, що неповнолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 передані на виховання ОСОБА_1 . Водночас, до позовної заяви не додано доказів на підтвердження факту, що станом на момент звернення із вказаним позовом до суду ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживають разом з ОСОБА_1 .

Як встановлено зі змісту позовної заяви, позивачем зазначено "Орган опіки та піклування виконавчого комітету Житомирської міської ради" в якості третьої особи.

Згідно з ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1, ч.4 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

В силу приписів ч.5 ст.53 ЦПК України, про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Таким чином, самостійне залучення позивачем до участі в справі третьої особи шляхом зазначення її в позовній заяві суперечить вимогам статей 53, 175, 177 ЦПК України, вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

Враховуючи вищевикладене, у разі необхідності залучення до участі у справі третьої особи, позивачу необхідно звернутися до суду з відповідною окремою письмовою заявою з обґрунтуванням та вказівкою повного статусу третьої особи (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача).

Частиною четвертою статті 175 ЦПК України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач вказує, що звільнена від сплати судового збору на підставі Закону України "Про судовий збір".

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08 лютого 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Так, пунктом 3 частини першої статті 5 Закону №3674-VI встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Суд звертає увагу, що п.3 ч.1 ст.5 Закону №3674-VI не передбачено звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви про звільнення від сплати аліментів та заборгованості по їх сплаті.

Враховуючи вищевикладене, доводи позивача про наявність правових підстав для звільнення від сплати судового збору є помилковими.

Згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX, з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривні.

Враховуючи вищевикладене та заявлення позивачем однієї позовної вимоги немайнового характеру (судовий збір - 840,80 грн) та однієї позовної вимоги майнового характеру у розмірі 208 547,01 грн (судовий збір - 2 085,47 грн), позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2 926,27 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у м.Житомирі/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38035726; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006004; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб / РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду :

- доказів сплати судового збору у розмірі 2 926,27 грн;

- трьох примірників позовної заяви із зазначенням ціни позову;

- трьох примірників належним чином завірених копій письмових доказів на підтвердження факту, що станом на момент звернення із вказаним позовом до суду ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проживають разом з ОСОБА_1 (довідка про склад сім`ї, довідка про реєстрацію місця проживання тощо);

- письмової заяви про залучення третьої особи в порядку статті 53 ЦПК України з обґрунтуванням та вказівкою повного статусу третьої особи (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача).

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Петровська