Житомирський апеляційний суд
Справа №289/446/18 Головуючий у 1-й інст. Луньова Д. Ю.
Категорія 18 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №289/446/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Радомишльська міська об`єднана територіальна громада Житомирської області, приватний нотаріус Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Камінська Людмила Василівна, управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, про визнання правочинів недійсними

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 10 жовтня 2019 року, яка постановлена під головуванням судді Луньової Д.Ю. у м. Радомишлі,

в с т а н о в и в:

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Із урахуванням заяви про зміну предмету позову від 23 березня 2018 року, просила визнати недійсними договори дарування від 15 серпня 2017 року частини житлового будинку та земельної ділянки, які укладені між відповідачами та посвідчені у нотаріальному порядку (а.с.32-34 т.1). Свої вимоги обґрунтовує тим, що оскарженими договорами порушені її права, як власника частини житлового будинку АДРЕСА_1 , який є предметом спірних договорів.

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 10 жовтня 2019 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без розгляду з підстав, передбачених п.3 частини першої ст.257 ЦПК України.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Зазначає, що звернулася до суду із позовом у березні 2018 року, але у зв`язку із тимчасовим припиненням повноважень суддів у Радомишльському районному суді Житомирської області справа була передана на розгляд до Малинського районного суду Житомирської області, а потім знову до Радомишльського районного суду Житомирської області. Весь цей період справа за її позовом фактично не розглядалася. Вважає, що суд не забезпечив їй право на належний судовий захист, оскільки вона не була повідомлена належним чином про постановлення ухвал у справі, час і місце судових засідань, а залишивши її позовну заяву без розгляду, суд фактично відмовив у доступі до правосуддя. Копію ухвали про призначення судового засідання на 08 серпня 2019 року отримала безпосередньо перед засіданням, а тому не мала можливості своєчасно зв`язатися зі своїм представником, у зв`язку із чим просила судове засідання відкласти. Про наступне судове засідання, призначене на 06 вересня 2019 року, була повідомлена завчасно, але змушена була подати заяву про перенесення засідання, оскільки на її утриманні перебував рідний брат зі складною хворобою. Стан брата був вкрай важким та ІНФОРМАЦІЯ_1 він помер. Представник у цей час був зайнятий в інших справах у Брусилівському районному суді Житомирської області, про що вона також зазначила у своїй заяві. Про чергове судове засідання на 10 жовтня 2019 року вона та її представник були повідомлені, але представник був зайнятий в інших судових засіданнях в Житомирському окружному адміністративному суді, тому не мав можливості бути присутнім на розгляді даної справи, про що надіслав до суду письмову заяву. Вона також не мала змоги прибути в суд, оскільки на її утриманні перебувала рідна тітка, яка ІНФОРМАЦІЯ_2 раптово померла від інсульту, а тому вона вимушена була допомагати у підготовці похорону. Вважає, що причини її та її представника неприбуття в судові засідання є поважними. Вона та її представник належно здійснювали свої процесуальні обов`язки - завчасно повідомляли суд про причини неявки, а тому підстав для залишення позовної заяви без розгляду не було.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Залишаючи позовну заяву без розгляду на підставі п.3 частини першої ст.257 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 тричі не з`явилася у підготовче засідання без поважних причин. В ухвалі суду від 10 жовтня 2019 року також зазначено, що суд не може вважати причини неявки позивача через зайнятість її представника в інших судових засіданнях поважними та такими, що перешкоджають явці позивача у підготовче засідання.

Колегія суддів апеляційного суду не може погодитися із висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошується рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин, та їх гарантії.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень п.3 частини першої ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частини третя, четверта та п`ята ст.128 ЦПК України).

Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (частина дев`ята ст.128 ЦПК України).

Ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 09 листопада 2018 року справа передана за підсудністю на розгляд до Радомишльського районного суду Житомирської області (а.с.200 т.1).

Відповідно до протоколу передачі судової справи від 14 червня 2019 року справа передана на розгляд судді Луньовій Д.Ю. (а.с.209 т.1).

Ухвалою судді Радомишльського районного суду Житомирської області від 01 липня 2019 року в справі призначено підготовче засідання на 08 серпня 2019 року (а.с.210 т.1).

Про підготовче засідання, призначене на 08 серпня 2019 року, ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 , повноваження якого підтверджуються копією довіреності від 14 травня 2015 року, були повідомлені належним чином (а.с.11 т.1).

Так, ОСОБА_1 29 липня 2019 року отримала повістку про виклик до суду, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.219 т.1). Окрім того, 22 липня 2019 року ОСОБА_1 отримала sms-повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання в даній справі на номер телефону, який вказала у своїй позовній заяві (а.с.211 т.1). Представник позивача ОСОБА_4 також отримав sms-повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання в даній справі на номер телефону, який вказаний у позовній заяві, як номер представника (а.с.212 т.1).

У підготовче засідання 08 серпня 2019 року ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з`явилися (а.с.225 т.1). Натомість позивач 08 серпня 2019 року подала заяву, в якій, посилаючись на зайнятість свого представника у розгляді іншої справи, просила підготовче засідання у даній справі перенести та без її участі не проводити (а.с.222 т.1).

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 08 серпня 2019 року клопотання ОСОБА_1 про відкладення підготовчого засідання задоволено, продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів та призначено підготовче засідання на 06 вересня 2019 року (а.с.226 т.1).

Позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 були належним чином повідомлені про підготовче засідання, призначене на 06 вересня 2019 року (а.с.235,237 т.1).

У заяві від 05 вересня 2019 року ОСОБА_1 просила перенести засідання на інший час, посилаючись на неможливість особистого прибуття до суду та зайнятість представника в іншій справі у Брусилівському районному суді Житомирської області (а.с.237 т.1).

Згідно із записом у протоколі судового засідання підготовче засідання відкладено на 10 жовтня 2019 року (а.с.241 т.1).

Належним чином повідомлені позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з`явилися 10 жовтня 2019 року у підготовче засідання (а.с.1-3,5,16 т.2). Натомість ОСОБА_1 спрямувала спрямувала до суду заяву, в якій просила перенести судове засідання на інший час (а.с.9 т.2). У заяві посилалася на те, що вона не може прибути до суду, а її представник зайнятий у іншій справі в Житомирському окружному адміністративному суді.

Суд першої інстанції визнав неповажними причини неявки позивача та її представника у підготовче засідання 10 жовтня 2019 року і постановив ухвалу, якою залишив позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду з підстав, передбачених п.3 частини першої ст.257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 наполягає на поважності причин її неявки у підготовчі засідання. Так, копією свідоцтва про смерть та довідкою про причину смерті підтверджується, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 від хронічної легенево-серцевої недостатності ІІІ ст. (а.с.36 т.2). ОСОБА_5 доводився ОСОБА_1 рідним братом, а тому позивач із цілком зрозумілих причин не могла прийняти участь у підготовчому засіданні 06 вересня 2019 року, оскільки близька людина перебувала у складному стані (а.с.37-39 т.2). ОСОБА_6 , яка доводиться ОСОБА_1 тіткою, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , через що позивач і не з`явилися 10 жовтня 2019 року до суду в підготовче засідання (а.с.43-50).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium зазначено, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення». У справі Bellet v. France вказано, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Як свідчить позиція у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Справа не знаходить свого вирішення у суді з березня 2018 року.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку про поважність причин неявки позивача до суду. Смерть близьких людей свідчить про збіг складних життєвих обставин, але аж ніяк не про відсутність зацікавленості ОСОБА_1 у вирішенні справи або зловживання нею своїми процесуальними правами. Окрім того, суд повідомлявся про причини неявки позивача та її представника.

Ураховуючи наведене, відповідно до приписів ст.379 ЦПК України апеляційний суд скасовує ухвалу суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє її до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,379,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 10 жовтня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 03 лютого 2020 року.