Справа № 323/2729/17
Провадження № 8/323/1/20
УХВАЛА

Іменем України

02.01.2020 р. м.Оріхів

Оріхівський районний суд Запорізької області у складі головуючої судді Гуцал О.П., при секретарі Закладній А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області від 09.10.2019 року за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Чернової Тетяни Михайлівни, заінтересована особа ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області від 09.10.2019 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Оріхівського РВ ДВС ГТУЮ в Запорізькій області Чернової Т.М. В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що у представника заінтересованої особи ОСОБА_3 .О. не було повноважень для представництва інтересів ОСОБА_2 у даній справі. ОСОБА_1 вважає вказану обставину нововиявленою та такою, що суттєво вплинула на прийняття судового рішення. Про дану обставину ОСОБА_1 стало відомо під час розгляду іншої справи в Оріхівському районному суді Запорізької області, а саме 20.11.2019 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав свою заяву та просив скасувати ухвалу суду від 09.10.2019 року за ново виявленими обставинами.

Представник ОСОБА_2 заперечував проти задоволення завяи, вказавши, що він має повноваження на ведення всіх справ, де стороною є ОСОБА_2 , на підтвердження чого надав відповідний договір та додаткові угоди до нього.

Представник Оріхівського РВ ДВС ГТУЮ в Запорізькій області заперечувала проти заяви, вказала, що обставини, на які посилається ОСОБА_1 не є нововиявленими та не вплинули на рішення суду.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подану заяву та наявні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Оріхівського районного суду Запорізької області від 09.10.2019 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії державного виконавця Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Чернової Тетяни Михайлівни, заінтересована особа ОСОБА_2 , відмовлено. Вказана ухвала суду набрала законної сили 25.10.2019 року.

Під час розгляду справи представником заінтересованої особи ОСОБА_2 був адвокат Коноваленко О.Ю., який діяв на підставі договору про надання правової допомоги від 09.01.2018 року (до справи було долучено витяг з договору).

Адвокатом Коноваленком О.Ю. в межах розгляду даної заяви було надано до матеріалів справи копії договору про надання правової допомоги від 09.01.2018 року та додаткових угод №1 від 20.02.2018 року та №2 від 10.12.2018 року до основного договору, а також надано для огляду суду оригінали вказаного договору із додатковими угодами. Надані докази на підтвердження повноважень адвоката Коноваленка О.Ю. на представництво ОСОБА_2 приймаються судом як належні докази повноважень представника, оскільки в основний договір про надання правової допомоги до закінчення його терміну дії було внесено зміни щодо предмету договору та строку дії договору.

Так, ст. 423 ч.1 ЦПК України вказує, що рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

За ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Як роз`яснено в п. 3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами" необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Системний аналіз змісту зазначених норм закону свідчить, що необхідними ознаками існування нововиявлених обставин, як підстави для перегляду рішення суду, є одночасна наявність трьох умов: 1) їх існування на час розгляду справи; 2) ці обставини не були та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; 3) істотність даних обставин для розгляду справи, тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте.

Тобто, нововиявленою може бути визнана лише та обставина, яка існувала в об`єктивній дійсності на момент ухвалення рішення, проте не була відома заявнику, а підставою перегляду є наявність обставини, що може істотно вплинути на вирішення справи.

Крім того, судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Таким чином, не можуть вважатися нововиявленими обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами, оскільки до нововиявлених обставин можуть бути віднесені матеріально-правові факти, що були наявні на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомими заявнику, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін або які мають значення для правильного вирішення спору.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - остаточності рішень суду. Цей принцип визначає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, а не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду (рішення від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", п. 40).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

При таких обставинах, суд приходить до висновку, що інформація, яка міститься в поданій заяві про відсутність повноважень на ведення справи представником заінтересованої особи, є не підтвердженою під час розгляду даної справи, та крім цього не є нововиявленою обставиною в розумінні ст. 423 ЦПК України, тому підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відсутні.

Щодо клопотання ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали відносно державного виконавця Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Чернової Тетяни Михайлівни, начальника Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Соболевої Н.І., ОСОБА_2 , адвоката Коноваленка О.Ю., суд зазначає наступне.

Суд, розглянувши вказане клопотання, приходить до наступних висновків.

Згідно до ст.262 ЦПК України, суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Суд може постановити окрему ухвалу щодо державного виконавця, іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця та направити її органам, до повноважень яких належить притягнення таких осіб до дисциплінарної відповідальності, або органу досудового розслідування, якщо суд дійде висновку про наявність в діях (бездіяльності) таких осіб ознак кримінального правопорушення.

Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

З аналізу вказаної статті вбачається, що окрема ухвала про порушення законодавства може постановлюватися відносно діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків адвокатом або прокурором, у разі наявності в діях (бездіяльності) державного виконавця, іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця ознак кримінального правопорушення, у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань свідка, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу перекладача, підробки доказів.

Клопотання ОСОБА_1 про винесення окремих ухвал взагалі не мотивоване жодними обставинами, тому в його задоволенні необхідно відмовити.

Крім цього, ОСОБА_1 не позбавлений можливості та має право самостійно звернутися із повідомленнями про вчинення злочинів до правоохоронних органів та із заявами про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб до відповідних органів.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.262, 423-429 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Оріхівського районного суду Запорізької області від 09.10.2019 року за скаргою ОСОБА_1 на дії державного виконавця Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Чернової Тетяни Михайлівни, заінтересована особа ОСОБА_2 відмовити.

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали відносно державного виконавця Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Чернової Тетяни Михайлівни, начальника Оріхівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Запорізькій області Соболевої Н.І., ОСОБА_2 , адвоката Коноваленка О.Ю. - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Оріхівський районний суд Запорізької області шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 03.01.2020 року.

Суддя О.П. Гуцал