Справа № 308/964/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Сторожницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача Сторожницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

З дослідженої позовної заяви вбачається, що позивачем є ОСОБА_1 . Позивачем вказано, що дівоче прізвище позивача є ОСОБА_4 . Зі місту позовної заяви вбачається, що вказана особа являється спадкоємцем померлої ОСОБА_5 , а тому просить суд визнати за нею право власності на 2/3 частки домоволодіння, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

До матеріалів позовної заяви додано копію заповіту, згідно якого померла ОСОБА_5 , усе належне їй майно заповіла своїй племінниці ОСОБА_6 .

Разом із тим, позивачем в додатку до позовної заяви додано посвідчення особи гр. Угорщини, та його переклад Українською мовою. Зі змісту вказаного документу встановлено, що ОСОБА_1 при народження і мала ім`я ОСОБА_7 . При цьому, жодних документів на підтвердження тому, що ОСОБА_1 ( ОСОБА_7 ) та ОСОБА_6 є одна і та сама особа матеріали позовної заяви не містять. Крім того, відсутні підтверджуючі дані стосовного родинних відносин ОСОБА_1 та померлої ОСОБА_5 , враховуючи що згідно доданого до матеріалів позовної заяви копії заповіту остання заповідала майно племінниці ОСОБА_6 .

Крім того, з доданої до позовної заяви Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - на 2/3 часток у праві спільної часткової власності на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому роз`ясненно, що право власності на 1/3 частку в цьому будинку реєструвалося 28.02.2013 року державним реєстратором Ужгородського міськрайонного управління юстиції Сіка Л.А. за ОСОБА_8 . Тобто реєстрація права власності не проводилася в бездокументарній формі документ на вказаний житловий будинок видавався, документ не втрачено і не зіпсовано. Та відповідно відмолено нотаріусом у зв`язку з тим, що позивачем не подано документу що посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно.

До позовної заяви не додано докази того, що свідоцтво про право власності на вищевказаний будинок втрачено, а відповідний орган відмовився видати дублікат вказаного свідоцтва.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Цивільним законодавством визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину. Свідоцтво на право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством, нотаріусом. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимогу про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають (Постанова Пленуму ВСУ від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику в справах про спадкування»). У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, досудове врегулювання в спадкових справах є обов`язковим.

Вищий Спеціалізований Суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в інформаційному листі №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказав, що умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі будинки, які забудовані до 2004 року та на які відсутні правовстановлюючі документи мають бути наступні документи: виписки із погосподарських книг про те, що будинок належав спадкодавцеві; технічний паспорт на будинок; висновок спеціалістів щодо технічного стану будинку, дотримання санітарних, протипожежних вимог; рішення ради та договору про надання земельної ділянки у безстрокове користування для будівництва будинку; відмова виконкому місцевої ради в оформленні права власності; постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Отже позивачем не у повному обсязі викладено обставини в обгрунтування позовних вимог.

Слід також зазначити, що позивач звернувшись до суду із даним позовом, не надав при цьому відомостей про право власності на спірну нерухомість станом на день звернення до суду. Так позивачем в додатку до позовної заяви додано наступні документи щодо спірного нерухомого майна: витяг з Державного реєстру речових прав нерухоме від 30.07.2018 року; витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.07.2005 року; свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 04.07.2005 року. При цьому слід зазначити, що згідно вказаних документів, власниками домоволодіння в АДРЕСА_1 є наступні особи: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 . Вказаним особам належить по 1/3 вказаного домоволодіння.

Позивач просить визнати за нею право власності на 2/3 домоволодіння в АДРЕСА_1 , що належали ОСОБА_9 , ОСОБА_5 .

Однак до участі у справі не залучено ОСОБА_8 , яка є спадкоємцем майна за померлою ОСОБА_10 , про що вказано в постанові нотаріуса доданої до матеріалів позовної заяви, проте судове рішення, за результатами розгляду даного позову може вплинути на її права та обов`язки. Копії позовної заяви з додатками для такої особи не надано.

При цьому у справі мають право брати участь особи, на права та обов`язки яких вплине судове рішення, постановлене у справі. Статтею 54 ЦПК України визначено наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до вимог п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позивач зазначив ціну позову в розмірі 34 484 грн. та сплачено 840,80 грн. судового збору за вимогою майнового характеру.

Згідно п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Відповідно до ч. 2 вказаної норми, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Разом з тим, до позовної заяви не надано оцінку спадкового майна, що унеможливлює перевірити дійсну вартість майна, зазначену позивачем, оскільки відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На думку суду, що зазначена ціна позву вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна.

Ознайомившись у загально доступний через мережу Інтернет спосіб з пропозиціями на ринку нерухомості, суд констатує, що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна. Так, будинки у Ужгородському районі, с. Сторожниця на вторинному ринку продаються в середньому за 1000000,00 грн. 2500000,00 грн., отже ціна позову в такому випадку має становити щонайменше 1500000, грн.

Згідно положень ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою справляється судовий збір що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Таким чином, при зверненні до суду із даним позовом має бути сплачено судовий збір у розмірі 10 510 грн.

Отже, попередньо визначений судовий збір які слід доплатити позивачу з урахуванням позовних вимог про визнання права власності на 2/3 частки будинку становить 6 165,86 грн. (10510*2/3 = 7 006,6 840,80 = 6 165,86).

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0007002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про прийняття позовної заяви та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до Сторожницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош