КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи:362/4826/16-ц Головуючий у суді першої інстанції: Кравченко Л.М.
Номер провадження: 22-ц/824/8310/2020 Доповідач у суді апеляційної інстанції: Коцюрба О.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коцюрби О.П.,

суддів: Білич І.М., Іванченка М.М.

при секретарі - Перебитюку А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи за апеляційними скаргами Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» та виконувача обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року про залишення позову без розгляду у цивільній справі за позовом заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та державного акту, витребування майна з незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

У Васильківський міськрайонний суд Київської області звернувся Заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Київській області, ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» з позовом до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та державного акту, витребування майна з незаконного володіння.

Позивач просив суд визнати недійсним рішення Глевахівської селищної ради № 439-20-V від 05 березня 2008 року, визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та витребувати земельну ділянку з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь держави.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року вказану позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, виконувач обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області оскаржив її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі,посилаючись на порушення судом першої інстанції нори процесуального права, просив ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» також звернулось до суду з апеляційною скаргою в якій просило ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Ларичев В.В. подав до суду відзив на апеляційну скаргу виконувача обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в якому проти доводів апеляційної скарги заперечив посилаючись на їх необґрунтованість. Просив, апеляційну скаргу залишити без задоволення,а ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року залишити без змін.

За змістом ст. 44 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст.ст. 128-131 ЦПК України сторони були своєчасно повідомлені про дату, час та місце розгляду справи за адресами, які були зазначені в матеріалах справи.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги виконувача обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області та ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» підлягають задоволенню, а ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Як вбачається з матеріалів справи, Заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, який в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Київській області, ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» звернувся у Васильківський міськрайонний суд Київської області з позовом до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення та державного акту, витребування майна з незаконного володіння.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 травня 2018 року призначено підготовче судове засідання на 07 червня 2018 року.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року вказану позовну заяву залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позов Заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області, Васильківський міськрайонний суд Київської області свої висновки обґрунтовував тим, що уповноважена особа Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області та позивачів: Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» повторно не з`явилась у судові засідання, що призначались судом на 13 листопада 2019 року та 08 квітня 2020 року, про час та місце розгляду справи повідомлялась у визначеному законом порядку. Тому наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком Васильківського міськрайонного суду Київської області з наступних підстав.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 197 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Ухвали про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду матеріали справи не містять.

За таких обставин, неявка позивачів у підготовче судове засідання 13 листопада 2019 року та 08 квітня 2020 року не може бути підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 та від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19.

Окрім цього, варто зазначити, що 11 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня до 03 квітня 2020 року в Україні було введено карантин.

Враховуючи вказану постанову, а також з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусної інфекції COVID-19, Рада суддів України, 16 березня 2020 року звернулась до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників справи. Також Рада суддів України просила громадян утриматися від відвідин суду, якщо у них є ознаки будь-якого вірусного захворювання.

В подальшому жорсткий карантин продовжено до 24 квітня 2020 року, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2020 року № 255.

Тому, неявку учасників справи в судове засідання в період карантину введеного в Україні відповідно до постанов Кабінету Міністрів України № 211, 255 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» не може бути визнано не поважною, та не може бути підставою для залишення позову без розгляду.

Разом з тим, враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод.

Таким чином, право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом, до підсудності якого вона віднесена. Особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Разом з цим, як відзначив Європейський Суд з прав людини у рішенні «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з п. 1 статті 6, якщо вони не мають легітимну мету та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

У справі «Белле проти Франції» Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Загалом Європейський Суд з прав людини у своїй практиці критично оцінює надмірну формалізованість вимог національного законодавства різних держав-учасниць, що перешкоджають доступу до суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що Васильківський міськрайонний суд Київської області прийшов до помилкового висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову Заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі ГУ Держгеокадастру у Київській області, ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України».

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З урахуванням наведеного, апеляційні скарги ДП «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» та виконувача обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області підлягають задоволенню, а ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Державного підприємства «Дослідне сільськогосподарське виробництво Інституту фізіології рослин і генетики НАН України» та виконувача обов`язків керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08 квітня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: О.П. Коцюрба

Судді: І.М. Білич

М.М. Іванченко