провадження № 22-з/824/143/2020
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

03 лютого 2020 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І., розглянувши зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання та технічного запису судового засідання від 15 січня 2020 року

у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , як правонаступника позивача ОСОБА_2 , на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 08 листопада 2018 року у справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступниками якої є: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна, ОСОБА_5 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у м. Києві про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації та відновлення прав власника, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 08 листопада 2018 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 10 жовтня 2018 року.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 , як правонаступник позивача ОСОБА_2 28 листопада 2018 року подав апеляційну скаргу на цю ухвалу.

Постановою Київського апеляційного суду від 15 січня 2020 року залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 , а ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 08 листопада 2018 року - без змін.

20 січня 2020 року ОСОБА_1 ознайомився із справою у томах з 34 по 40 (а.с. 169 т. 40).

На виконання ухвали Верховного Суду від 04 жовтня 2019 року (касаційне провадження № 61-6св19 суддя Антоненко Н.О.), що надійшла до Київського апеляційного суду (вх. № 95260 від 09 жовтня 2019 року) справу № 760/10908/13-ц направлено до Верховного Суду.

20 січня 2020 року до Київського апеляційного суду подано зауваження ОСОБА_1 щодо неповноти та неправильності запису протоколу судового засідання та невідповідності цього протоколу технічному запису судового засідання від 15 січня 2020 року, у якому просить посвідчити правильність зазначених зауважень.

29 січня 2020 року справу повернуто до Київського апеляційного суду для розгляду зауважень на протокол судового засідання і технічний запис судового засідання від 15 січня 2020 року.

Обґрунтовуючи своє зауваження, ОСОБА_1 вказує на неправильність, неповноту та невідповідність протоколу судового засідання від 15 січня 2020 року технічному запису, а також не співпадання часу процесуальної дії зі змістом протоколу:

у протоколі судового засідання неправильно відображені сторони судового процесу, а саме: позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_6 . Правильною назвою сторін є: правонаступник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 та ОСОБА_6 , яка є представником правонаступника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ;

головуючим суддею проігноровано клопотання про зупинення провадження;

засідання було призначено 15 січня 2020 року о 17 годині 00 хвилин (зал №0906), а розпочалось о 20 годині 25 хвилин 51 секунда;

у судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_4 повідомлена через сайт суду, тобто не повідомлена;

у протоколі судового засідання у протиріччя пункту 4 частини 2 статті 248 не вказано порядковий номер вчинення процесуальної дії, неправильно вказана назва відповідача у справі: Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна.

А також, вказує, що процесуальні дії у протоколі судового засідання представлені не у повному обсязі:

20:25:51 Судове засідання оголошується відкритим. Оголошується справа, яка підлягає розгляду.

а із запису судового засідання вбачається:

20:25:51: Головуючий суддя Мостова Г.І.: Судове засідання оголошується відкритим. Продовжується розгляд цивільної справи. Оголошується справа, що розглядається, імена (найменування сторін та інших учасників справи.

20:27:14: Головуючий суддя Мостова Г.І.: Встановлення осіб, які беруть участь у справі: ОСОБА_6 , представник ОСОБА_3 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2

20:27:19: Головуючий суддя Мостова Г.І.: Встановлення осіб, які беруть участь у справі: ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 .

У протоколі судового засідання відсутня наступна процесуальна дія: оголошення складу суду і секретаря судового засідання.

Але технічний запис судового засідання чітко підтверджує наступне:

20:27:31:Оголошення складу суду:справу розглядає колегія Київського апеляційного суду у складі: Головуючого судді Мостової Г.І..

20:27:37:Суддів: Волошиної В.М., Слюсар Т.А..

20:27:40:Секретар судового засідання Сердюк К.О..

Невірно вказаний у протоколі судового засідання час наступної процесуальної дії та не вказано дійову особу.

Зокрема, у протоколі судового засідання вказано:

20:27:14: Оголошення явки сторін.

Тому вірно необхідно вказати процесуальну дію: оголошення явки сторін наступним чином, відмітивши дійову особу.

20:27:47: Головуючий суддя Мостова Г.І.: Оголошення явки сторін: учасники справи належним чином повідомлені, отримані повістки, відповідач ОСОБА_4 повідомлена шляхом розміщення об`яви на сайті.

Невідповідність записів в протоколі судового засідання на паперовому носії та електронному протоколі судового засідання від 15 січня 2020 року в порівняні із офіційним технічним записом судового засідання року від 15 січня 2020 року свідчить про те, що протокол судового засідання створювався не паралельно з ходом звукозапису, а пізніше з метою корекції.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши протокол судового засідання від 15 січня 2020 року (а.с. 120-123 том 40) у межах доводів поданої заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення поданих зауважень, з огляду на таке.

Порядок розгляду зауважень щодо технічного запису судового засідання та на протокол судового засідання регламентовано положеннями статті 249 ЦПК України, відповідно до якої учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом судового засідання, протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо неповноти або неправильності запису. Головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису судового засідання та протоколу судового засідання, про що постановляє відповідну ухвалу.

Статтею 248 ЦПК України передбачено, що у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: рік, місяць, число і місце судового засідання; найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; порядковий номер вчинення процесуальної дії; назва процесуальної дії; час вчинення процесуальної дії; ухвали суду, постановлені в судовому засіданні не виходячи до нарадчої кімнати; інші відомості, визначені цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Суддя-доповідач забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення учасниками судового процесу процесуальних дій, забезпечує виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Крім зазначеного головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Під неповнотою протоколу судового засідання слід розуміти невідображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом. Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Прослухавши звукозапис судового засідання від 15 січня 2020 року, встановлено, що у протоколі судового засідання від 15 січня 2020 року відсутня процесуальна дія судді-доповідача «Оголошення складу суду і роз`яснення права відводу» з 20:27:31 по 20:27:44.

Відповідно до статті 220 ЦПК України головуючий оголошує склад суду, а також прізвище секретаря судового засідання і роз`яснює учасникам справи право заявляти відводи.

Отже, слід посвідчити правильність та внести зміни у протокол судового засідання від 15 січня 2020 року (а.с. 120-123 том 40), а саме: «20:27:31: Оголошення складу суду і роз`яснення права відводу».

У задоволенні іншої частини зауважень слід відмовити, з огляду на таке.

Згідно з частиною 2 статті 381 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Інститут подання учасником справи та розгляду судом зауважень на протокол судового засідання в своїй меті має забезпечити можливість оперативного внесення виправлень в протокол судового засідання, усунення його неточностей та невідповідностей для забезпечення відображення в такому документі та належної фіксації проведеного судового розгляду справи. При цьому подання зауважень на протокол судового засідання не може переслідувати мету висловлення незгоди сторони по справі з процесуальними діями та рішеннями суду, оскільки чинним процесуальним законом передбачена для цього інша процедура.

В іншій більшій частині доводів, поданих по справі зауважень на протокол судового засідання, заявник висловлює свою незгоду із процесуальними діями суду.

Така позиція заявника, на думку суду є вільною інтерпретацією сторони питання щодо того, як має відбуватись розгляд справи апеляційним судом.

ЄСПЛ у справах «SALOV v. UKRAINE», п. 93, «SUTIAZHNYK» v. RUSSIA», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім виправлених, інші відомості протоколу судового засідання є повними та достатніми для розуміння дій, вчинених судом та учасниками справи, як і перебігу судового розгляду.

Враховуючи, що протокол судового засідання від 15 січня 2020 року (а.с. 120-123 том 40) повністю відображає хід судового засідання та відповідає вимогам статті 248 ЦПК України, суд дійшов висновку, що підстави для прийняття інших поданих зауважень щодо протоколу судового засідання відсутні.

Керуючись статтями 247-249 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 15 січня 2020 року - задовольнити частково.

Посвідчити правильність зауважень та вважати правильним запис у протоколі судового засідання від 15 січня 2020 року: «20:27:31: Оголошення складу суду і роз`яснення права відводу».

У задоволенні іншої частини зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання та технічний запис судового засідання від 15 січня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова