Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1796/20
Провадження № 2/376/1076/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2020 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді - Коваленка О.М.,

при секретарі Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в обґрунтування якого вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його рідна сестра ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 12.11.2013 року виконавчим комітетом Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області, актовий запис № 8.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом Серія ВМС № 431 298, виданого Державним нотаріусом Сквирської районної державної нотаріальної контори 03.04.2009 року сестра отримала після смерті їх батька ОСОБА_4 Ѕ частини земельної ділянки загальною площею 3,5212 га, однак право власності на неї не оформила. Сестра була одинокою, дітей не мала. Після її смерті спадкоємців першої черги не було, крім матері. Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а мати ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач є спадкоємцем другої черги, крім нього спадкоємцем другої черги є його сестра ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка не заперечує, щоб земельну ділянку покійної сестри успадкував саме позивач. До речі, аналогічно позивач успадкував спадкове майно, в тому числі Ѕ частину земельної ділянки після смерті матері ОСОБА_5 , так як сестра відмовилась на користь позивача в суді, що підтверджується рішенням Сквирського районного суду Київської області.

Як вказано вище, позивач прийняв спадщину після смерті матері. Мати прийняла спадщину після смерті своєї дочки ОСОБА_3 (сестри позивача) шляхом спільного проживання з нею, але право власності не оформила. Таким чином, прийнявши спадщину після смерті матері, позивач може отримати право власності його сестри.

Звернувшись для оформлення спадщини після смерті сестри в нотаріальну контору позивач отримав відмову, оскільки у спадкодавця ( ОСОБА_3 ) відсутнє право власності на земельну ділянку, а є тільки Свідоцтво про право на спадщину на цю земельну ділянку. Одночасно нотаріус рекомендувала позивачу звернутися для вирішення питання в судовому порядку.

Посилаючись на вищезазначене позивач просить суд:

Встановити факт, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , прийняла спадщину після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом спільного проживання на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 3,5212 га, яка розташована на території Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 322 408 5200:04:011:0012, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом Серії ВМС № 431 298 від 03.04.2009 року, зареєстрованим в реєстрі за № 1098 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, просить суд ухвалити рішення в його відсутності, позов підтримує в повному обсязі та просить не проводити фіксування судового процесу технічними засобами (а. с. 33).

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просить суд розглянути справу в її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить суд не проводити фіксування судового процесу технічними засобами (а. с. 34).

Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч. 3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання на підставі вимог ч. 3 ст.211 та ст. 200 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим 12.11.2013 року Виконавчим комітетом Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області, актовий запис № 8 (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на майно, що складається з 1/2 частини земельної ділянки площею 3,5212 га, яка розташована на території Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 322 408 5200:04:011:0012, що підтверджується копією Свідоцтва про право на спадщину за законом Серії ВМС № 431 298 від 03.04.2009 року, зареєстрованим в реєстрі за № 1098 (а.с.15).

Спадкоємцем першої черги за законом була мати ОСОБА_5 ,яка постійно проживала разом з ОСОБА_3 на час відкриття спадщини і не заявила про відмову від неї, проте спадщину оформити не встигла, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_3 померла (а.с.14 копія свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 ).

Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факт проживання ОСОБА_3 , 1960 року народження та ОСОБА_5 разом підтверджується Довідкою Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області від 18.01.2019 року № 19 (а. с. 21).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач, відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України, є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, прийняв спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори, проте оформити спадщину у нотаріуса не може, оскільки відсутні документи, що підтверджують право власності спадкодавця на земельну ділянку, тому нотаріус порекомендував йому звернутися до суду, що підтверджується листом Завідувача Сквирської районної державної нотаріальної контори № 671/01-16 (а.с.17).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом вимог ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до вимог ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позивач після смерті матері ОСОБА_5 прийняв спадщину шляхом звернення з заявою до нотаріуса, проте оформити спадщину належним чином не може, оскільки відсутні документи, що підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно, отже, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як зверненням до суду з даним позовом позивач не має можливості та який підлягає задоволенню.

Виходячи з викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 2,4, 12,13,76 ,81, 200,206, 211,247, 258,259, 263 265,315, 351,352,354 ЦПК України, ст.ст. 1216,1217,1218,1261,1268,1297 ЦК України суд, -

Вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом задовольнити в повному обсязі.

Встановити факт, що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , прийняла спадщину після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом спільного проживання на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_1 по АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 3,5212 га, яка розташована на території Оріховецької сільської ради Сквирського району Київської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 322 408 5200:04:011:0012 в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко