печерський районний суд міста києва
04 грудня 2020 року Печерський районний суд м. Києва
суддя Волкова С.Я.
секретар судового засідання Топал А.І.,
учасники справи:
відповідач: ОСОБА_2 ,
відповідач: ОСОБА_3 ,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,
У березні 2020 р. ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до відповідачів, з урахуванням заяви від 13.05.2020 р. просить визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 , виселити ОСОБА_2 із квартири АДРЕСА_1 , стягнути з останньої збитки, спричинені несплатою за спожиті житлово-комунальні послуги у розмірі 26 738,20 грн, посилаючись на те, що на виконання договору комісії від 10.12.2009 р., укладеного між нею та ОСОБА_4 , остання за кошти та на користь позивача придбала двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 77,40 кв.м, втім 24.03.2011 р. ОСОБА_4 подарувала цю квартиру ОСОБА_3 , договір дарування посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Затварницькою І.П., який 22.11.2012 р. був зареєстрований за зазначеною адресою, 01.11.2016 р. він подарував зазначену квартиру дружині ОСОБА_2 , договір дарування посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Солом`яною Л.В. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 20.08.2019 р. у справі № 757/1877/19-ц задоволено її позов, визнано за нею право власності на спірну квартиру, витребувано квартиру із володіння ОСОБА_2 , визнано недійсними договори дарування, скасовано державну реєстрацію права власності. Рішення суду набрало законної сили 20.09.2019 р., виконано, втім станом на 01.01.2020 р. за період проживання ОСОБА_2 в квартирі заборгованість за житлово-комунальні послуги становить 26 738,20 грн.
Ухвалою суду від 10.03.2020 р. у справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження, без виклику сторін, копії якої направлені учасникам справи.
Ухвалою суду від 18.05.2020 р. залучено до участі у справі співвідповідача ОСОБА_3 , копії якої направлені учасникам справи.
Учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, яким одночасно сторонам роз`яснено їх процесуальні права на подачу відповідних заяв по суті справи у встановлені строки.
Згідно частини першої статті 174 ЦПК України, що регулює питання видів та змісту заява про суті справи, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Означене є правом учасників справи.
Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.
За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно частини першої статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_1 складається з двох кімнат загальною площею 77,40 кв.м, житловою площею 40,50 кв.м. на підставі рішення Печерського районного суду м. Києва від 20.08.2019 р. у справі № 757/1877/19-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Затварницька Інна Петрівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Солом`яна Лідія Василівна, про визнання права власності на квартиру, визнання договорів дарування квартири недійсними та скасування державної реєстрації права власності на квартиру належить позивачці ОСОБА_1 , цим же рішенням витребувано квартиру із володіння ОСОБА_2 . Вказана обставина підтверджується наданим суду рішенням, рішення суду набрало законної сили 20.09.2019 р.
В спірній квартирі зареєстрований ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 22.11.2012 р. був зареєстрований за зазначеною адресою у якості члена сім`ї власника квартири ОСОБА_2 . Вказана обставина підтверджується витягом № 11873149 від 06.03.2020 р. з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні.
Оскільки договори дарування спірної квартири від 01.11.2016 р. та від 24.03.2011 р. були визнані недійсними, а право власності на квартиру визнане за позивачем, відповідачі втратили право користування цією квартирою, ОСОБА_3 добровільно з реєстраційного обліку не знявся, ОСОБА_2 добровільно із квартири не виселилася.
Верховний Суд України у постанові від 05.11.2014 р. у справі № 6-158цс14 звернув увагу, що право членів сім`ї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сім`ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім`ї.
Суд, враховуючи викладене, оскільки спірна квартиру витребувана із володіння ОСОБА_2 , відповідачі втратили право користування цією квартирою, знаходить позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 , виселити ОСОБА_2 із квартири АДРЕСА_1 обґрунтованими, в судовому засіданні доведеними.
Щодо інших позовних вимог, то наявні в матеріалах справи докази свідчать про те, що відповідач ОСОБА_2 , проживаючи у спірній квартирі, була фактичним споживачем житлово-комунальних послуг, втім не в повному обсязі сплачувала кошти за користування ними. Вказана обставини підтверджується наданою суду довідкою Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління та житлової експлуатації «Новосервіс» № 49 від 30.01.2020 р., згідно якої станом на 01.01.2020 р. за період проживання відповідача в квартири заборгованість за житлово-комунальні послуги становить 26 738,20 грн.
Пунктом 6 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що індивідуальний споживач - це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.
Згідно пункту 5 частини другої статті 7 означеного закону споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Згідно частини першої статті 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Враховуючи, що правочин, на підставі якого ОСОБА_2 володіла спірною квартирою, визнаний судом недійсним, а власником нерухомого майна судом визнана позивач, з метою безперебійного постачання житлово-комунальних послуг останній необхідно сплатити заборгованість.
Згідно статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушення права (реальні збитки).
Суд враховуючи викладене, вважає ОСОБА_2 має відшкодувати позивачеві кошти за спожиті житлово-комунальні послуги за період проживання у належній позивачеві квартирі.
У зв`язку з задоволенням позову в повному обсязі судові витрати у виді судового збору в розмірі 840,80 грн відповідно до ст. 141 ЦПК України покладаються на відповідача ОСОБА_2 .
На підставі викладеного, керуючись статтями 41, 45 Конституції України, статтями 72, 150, 156 ЖК УРСР, статтями 16, 22, 236, 291, 317, 319, 321, 383, 391 ЦК України, статтями 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 267, 273, 274, 280, 354, 355 ЦПК України, суд
Позов - задовольнити.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням квартири АДРЕСА_1 .
Виселити ОСОБА_2 з квартири АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 26 738,20 грн збитків, 840,80 грн. сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України. В такому випадку рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).
Відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).
Відповідач: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 ).
Суддя Волкова С.Я.