Ухвала

03 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 303/4240/15-ц

провадження № 61-13284св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Ступак О. В., Усика Г. І.,

учасники справи:

позивач - перший заступник прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця»,

відповідачі - Головне територіальне управління юстиції у Закарпатській області, ОСОБА_1 , Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу заступника військового прокурора Західного регіону України на постанову Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року у складі колегії суддів: Готри Т. Ю., Джуги С. Д., Кондора Р. Ю.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів

У липні 2015 року перший заступник військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Державного підприємства Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» (далі - ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця») звернувся до суду з позовом до Головноготериторіального управління юстиції у Закарпатській області, ОСОБА_1 , Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, Реєстраційної служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області про визнання недійсними результатів електронних торгів, застосування наслідків недійсності правочину та зобов`язання вчинити дії.

Позов обґрунтовано тим, що 05 травня 2015 року за результатами електронних торгів здійснено продаж нерухомого майна, що перебувало на праві господарського відання у ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця», а саме нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Переможцем електронних торгів стала ОСОБА_1 , оскільки запропонувала найвищу цінову пропозицію, а саме - 4 622 978,15 грн.

На виконанні у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Закарпатській області перебувало зведене виконавче провадження за 44 виконавчими документами про стягнення з ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» 1 485 991,70 грн, з яких: 14 виконавчих документів на суму 45 237,29 грн щодо стягнення заборгованості із заробітної плати, 9 виконавчих документів на суму 609 466,55 грн про стягнення заборгованості на користь управління Пенсійного фонду України в м. Мукачеві та Мукачівському районі.

Решту коштів, отриманих від реалізації майна використано на погашення грошових зобов`язань перед державою, іншими особами, при цьому, не враховано, що на примусове задоволення таких вимог поширювався мораторій згідно із Законом України «Про введення мораторію на примусову реалізацію майна».

За результатами електронних торгів кошти, що надійшли від продажу реалізованого майна та спрямовані на погашення заборгованості із заробітної плати та сплати внесків на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, склали лише 654 703,84 грн. Натомість, основну суму коштів одержаних від реалізації державного нерухомого майна, спрямовано на погашення заборгованості ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» перед іншими кредиторами та перераховано боржнику. При цьому, державним виконавцем не враховано, що вартість спірного нерухомого майна, яке виставлено на торги становила 2 871 415,00 грн, у той час як заборгованість із заробітної плати та сплати внесків на загальнообов`язкове державне соціальне страхування склала лише 654 703,84 грн, а відтак примусова реалізація спірного нерухомого майна в рамках зведеного виконавчого провадження відбулась з порушенням вимог закону.

Прокурор вважає, що державним виконавцем не враховано, що з 01 січня 2013 року набрав чинності Закон України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», яким встановлено інший порядок виконання рішень суду про стягнення коштів з державного підприємства.

Положення Закону України «Про введення мораторію на примусову реалізацію майна» поширюються лише щодо об`єктів нерухомого майна, інших основних засобів виробництва, що забезпечують ведення виробничої діяльності цього підприємства. Фактичне використання чи невикористання цього майна у господарській діяльності підприємства в силу зазначеного Закону - не має визначального значення.

З огляду на вид і склад майна, яке було реалізоване на електронних торгах, дії та висновки державного виконавця про те, що спірне нерухоме майно не забезпечувало ведення виробничої діяльності боржника - ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця», як на підставу незастосування мораторію, не відповідають вимогам закону.

За таких обставин вважає, що зведене виконавче провадження із включенням до нього виконавчих документів про стягнення боргів, які підпадають під дію мораторію, призвело до недотримання заборони на примусову реалізацію майна державного підприємства, а тому неможливо розмежувати у реалізованому майні частину, яка стосується задоволення вимог, що не підпадають під дію мораторію.

Отже реалізація майна на електронних торгах відбулася з порушенням встановленого мораторію, а тому укладена за результатами торгів угода не відповідає вимогам закону.

Дії державного виконавця щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації з прилюдних торгів, а також щодо його оцінки, безпосередньо формують суттєві умови угод купівлі-продажу, а тому можливість їх окремого оскарження у порядку статей 383 - 387 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) не виключає тієї обставини, що незаконні дії державного виконавця можуть бути одночасно і підставою недійсності укладеного на електронних торгах правочину внаслідок недодержання в момент його вчинення вимог закону.

Окрім цього, державним виконавцем при передачі спірного нерухомого майна для реалізації на електронних торгах порушено положення статті 2 Закону України «Про введення мораторію на примусову реалізацію майна», оскільки для задоволення вимог кредиторів, на які не поширюється дія вказаного закону, достатньо було 654 703,84 грн, а не 2 871 415,00 грн (вартість оцінки спірного нерухомого майна).

На підставі викладеного, позивач просив суд визнати дії Головного управління юстиції в Закарпатській області щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації, а саме нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та передачі для реалізації на електронних торгах неправомірними; визнати недійсними результати електронних торгів та скасувати протокол проведення електронних торгів від 05 травня 2015 року № 78777; застосувати наслідки недійсності правочину - протоколу проведення електронних торгів від 05 травня 2015 року № 78777 щодо відчуження нерухомого майна - нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_1 повернути вказане нерухоме майно за актом прийому-передачі в повне господарське відання ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця»; зобов`язати Реєстраційну службу Мукачівського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записи про реєстрацію права власності на нежитлову будівлю (готель) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за громадянкою ОСОБА_1 та зареєструвати право власності на вказане майно за Міністерством оборони України, а право повного господарського відання - за ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця».

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 вересня 2018 року провадження у справі за позовом першого заступника військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» в частині вимог до Реєстраційної служби Мукачівського міськрайонного управління юстиції в Закарпатській області про зобов`язання вчинити дії - закрито.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року позов в іншій частині задоволено. Визнано дії Головного управління юстиції в Закарпатській області щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації, а саме нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та передачі для реалізації на електронних торгах неправомірними. Визнано недійсними результати електронних торгів та скасовано протокол проведення електронних торгів від 05 травня 2015 року № 78777. Застосовано наслідки недійсності правочину - протоколу проведення електронних торгів від 05 травня 2015 року № 78777 щодо відчуження нерухомого майна - нежитлової будівлі (готелю) загальною площею 714,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_1 повернути вказане нерухоме майно за актом прийому-передачі в повне господарське відання ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця», а ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» повернути ОСОБА_1 кошти в сумі 4 622 978,15 грн. Вирішено питання про судові витрати.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2018 року скасовано. В задоволенні позовних вимог першого заступника військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, ДП МОУ «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» відмовлено.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційних скарг, позиції інших учасників справи

У липні 2019 року заступник військового прокурора Західного регіону України звернувся засобами поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року у вищевказаній справі, в якій посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржуване судове рішення скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

У серпні 2019 року Головне територіальне управління юстиції у Закарпатській області засобами поштового зв`язку подаловідзив на зазначену вище касаційну скаргу, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

У серпні 2019 року від ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку на адресу Верховного Суду надійшоввідзив на касаційну скаргу заступника військового прокурора Західного регіону України, у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувану постанову апеляційного суду без змін.

У вересні 2019 року Міністерство оборони України подало пояснення до касаційної скарги на постанову Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року, в яких підтримує касаційну скаргу прокурора та просить скасувати постанову, залишити рішення суду першої інстанції без змін. Крім того, просить розгляд справи провести за участю представника Міністерства оборони України.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 26 липня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою заступника військового прокурора Західного регіону України на постанову Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року, витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, надано учасникам справи строк для подання відзиву.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України, суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Позиція Верховного Суду

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, суд вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду.

У відповідності до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що в разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то у задоволенні клопотання про розгляд справи за участю представника Міністерства оборони Українислід відмовити.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Міністерства оборони Українипро розгляд справи за участю його представника.

Справу за позовом першого заступника військового прокурора Західного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України, Державного підприємства Міністерства оборони України «Мукачівська госпрозрахункова дільниця» до Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, ОСОБА_1 , Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про визнання недійсними результатів електронних торгів і застосування наслідків недійсності правочину, за касаційною скаргою заступника військового прокурора Західного регіону України на постанову Закарпатського апеляційного суду від 22 травня 2019 року призначити до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 12 лютого 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. Ю. Гулейков

О. В. Ступак

Г. І. Усик