Провадження №2/760/1986/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря - Омелько Г.Т.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

В обґрунтування позову посилається на те, що 08.08.2019 між ним та відповідачем було укладено договір позики в розмірі 25 000 грн , що підтверджується розпискою відповідача із зазначенням умов про дату та місце виконання зобов`язань відповідача перед позивачем.

Позивач стверджує, що своїх зобов`язань за договором позики позичальник не виконав - позику не повернув. У зв`язку з цим, позивач вимушений звернутися до суду з позовом про стягнення боргу з відповідача.

19.09.2019 ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва у справі відкрито спрощене провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Копія ухвали про відкриття провадження разом з копією позовної заяви надіслано відповідачці. Остання відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подала.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилами статтей 1046, 1049 ЦК України: за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики). Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками; позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

На підтвердження укладення договору позики та його умов, відповідно ч.2 ст. 1046 ЦК України, може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Судом встановлено, що 08 серпня 2019 року між позивачем та відповідачем було укладено договір позики в розмірі 25 000 грн.

На виконання умов вказаного договору відповідач ОСОБА_2 надала позивачу ОСОБА_1 розписку із зазначенням умов про дату та місце виконання зобов`язань відповідача перед позивачем.

Згідно даної розписки (а.с.5) вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язується повернути ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 25 000 грн. до 31.08.2019 .

Станом на час звернення до суду з позовною заявою, сума позики в розмірі 25 000, 00 (двадцять п`ять тисяч) гривень позичальником позикодавцю не повернута.

За таких обставин та встановлених фактів, суд приходить до висновку, що між сторонами існують зобов`язання, що випливають з договору позики.

Статтею 1049 ЦК України встановлено обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.

Наявність розписки позивача вказує на те, що борг відповідачем не погашено, а тому суд визнає, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

За правилами статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З огляду на висновки суду про задоволення заявлених позивачем позовних вимог, витрати щодо стягнення судового збору покладаються на відповідача в порядку передбаченому ст. 141 ЦПК України у розмірі, який передбачений Законом України «Про судовий збір» за вимоги, що були предметом вирішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1046,1049,1047,611,545,640 ЦК України, ст. ст. 82, 141, 258, 259, 263-266, 273, 279, 280, 281, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , заборгованість за договором позики від 08 серпня 2019 року у загальному розмірі 25 000,00 грн. (двадцять п`ять тисяч гривень) 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , судові витрати у загальному розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.А.Усатова