Номер провадження: 22-ц/813/5233/20
Головуючий у першій інстанції Салтан Л. В.
Доповідач Дрішлюк А. І.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття апеляційного провадження

31.01.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді Дрішлюка А.І., дослідивши апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2019 року про поновлення на роботі та стягнення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 про поновлення на роботі та стягнення,

ВСТАНОВИВ:

01 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ФОП Шилової О.І. про скасування наказу № 3 від 20 травня 2019 року та поновлення позивача на посаді швачки; стягнення з відповідача на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу у розмірі середньомісячної заробітної плати за весь час вимушеного прогулу. Зазначений наказ вважає незаконним, оскільки перебуває у збройних силах за контрактом (а.с 1-18).

18 грудня 2019 року рішенням Київського районного суду м. Одеси (суддя Салтан Л.В.) у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 про поновлення на роботі та стягнення відмовлено (а.с 51-52).

20 січня 2020 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на рішення Київського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2019 року. Апелянт вважає рішення незаконним та необґрунтованим, винесено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Апелянт пояснює, що з лютого 2019 року працювала швачкою у суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_3 , 20 травня 2019 року її було звільнено у зв`язку з тим, що уклала контракт про проходження військової служби, а отже звільнення її є незаконним відповідно до Українського законодавства. Загальні умови укладення контракту на проходження військової служби визначені ст. 19 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу». Особлививй період у Україні діє від 17 березня 2014 року, відповідне рішення уповноважена особа держави про його скасування, як і рішення про демобілізацію військовослужбовців, прийнятих на військову службу за контрактом на строк до закінчення особливого періоду, не приймала. Також судом першої інстанції та у оскаржуваному рішенні суду не були вказані мотиви відхилення доказів позивача, не надана мотивована оцінка кожного аргументу сторін, не зазначено нормами, на які посилались сторони, які суд не застосовував, та мотиви їх незастосування. Апелянт просить скасувати рішення Київського районного суду м. Одеси від 18.12.2019 року, скасувати наказ №3 від 20 травня 2019 року ФОП Шилової про звільнення та поновити ОСОБА_1 на посаді, стягнути з відповідача заробітну плату за час вимушеного прогулу у різмірі середньомісячної заробітної плати за весь час вимушеного прогулу. Також апелянт просить розглянути апеляційну справу у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваного рішення було складено 27 грудня 2019 року. Апеляційну скаргу подано до Одеського апеляційного суду 20 січня 2020 року. Тому апелянтом не було пропущено строк на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Апелянт до апеляційної скарги подає клопотання про розгляд справи з викликати його у судове засідання.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. За ч. 3 вказаної статті з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Згідно зі ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, посилання відповідача-апелянта, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд прийшов до висновку, що клопотання апелянта про розгляд справи з повідомленням учасників справи задоволенню не підлягає, оскільки відсутні обставини, які б обумовили необхідність особистого пояснення доводів апеляційної скарги, яка містить обґрунтовану незгоду сторони з прийнятим судом першої інстанції судовим рішенням, а за матеріалами апеляційного провадження може бути прийняте відповідне процесуальне рішення. Одночасно, апеляційний суд звертає увагу на те, що учасникам справи, відповідно до положень процесуального законодавства, надається право на подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень для надання додаткових пояснень по суті спору.

Так, оскільки, апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, перешкоди для відкриття апеляційного провадження у справі відсутні, тому на підставі ч.1 ст. 359 ЦПК України, апеляційний суд відкриває апеляційне провадження за поданою скаргою.

Відповідно до ст. 360 ЦПК України, учасники справ, мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі.

Відзив на апеляційну скаргу має містити:

-найменування суду апеляційної інстанції;

-ім`я (найменування), поштову адресу особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, за наявності;

-обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги;

-у разі необхідності - клопотання особи, яка подає відзив на апеляційну скаргу;

-перелік матеріалів, що додаються.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. До відзиву додаються докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 352-354, 357, 359, 361 ЦПК України, Одеський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про розгляд справи з повідомленням учасників справи залишити без задоволення.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 18 грудня 2019 року про поновлення на роботі та стягнення в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_3 про поновлення на роботі та стягнення.

Справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Копію апеляційної скарги з поданими матеріалами направити особам, які беруть участь у справі та запропонувати надати суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу протягом десяти календарних днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду А.І. Дрішлюк