Ухвала

22 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 210/3757/16-ц

провадження № 61-13910ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Мартєва С. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Восток-24», ОСОБА_1 , про визнання недійсним рішення зборів членів кооперативу,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2018 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 19 серпня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 24 вересня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали. Запропоновано скаржнику надати документ про сплату судового збору у визначеному розмірі,

а саме - 1 102,40 грн. Попереджено про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У жовтні 2020 року на виконання вимог ухвали суду касаційної інстанції

від 24 вересня 2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява-клопотання про усунення недоліків, в якій заявник просив продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги щодо сплати судового збору, у зв`язку з тим, що він замовив довідку про доходи з Державного реєстру фізичних осіб через електронний кабінет Державної фіскальної служби.

Ухвалою Верховного Суду від 06 листопада 2020 року заяву-клопотання ОСОБА_1 про продовження строку на усунення недоліків касаційної скарги задоволено. Продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, вказаних в ухвалі Верховного Суду

від 24 вересня 2020 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Попереджено про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У грудні 2020 року на виконання ухвали суду касаційної інстанції

від 06 листопада 2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява-клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, в якій заявник просить звільнити його від сплати судового збору за подання вказаної скарги у розмірі 1 102,40 грн, визначеного ухвалою суду від 24 вересня 2020 року.

Як на підставу звільнення від сплати судового зборускаржник посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній рік, що підтверджується довідкою про доходи з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 22 жовтня 2020 року за період з 1 кварталу 2019 року по 3 квартал 2020 року, відповідно до якої дохід ОСОБА_1 за 2019 рік склав 696,87 грн (відповідні докази знаходяться в матеріалах касаційного провадження).

Вирішуючи питання за заявою-клопотанням ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентна практика Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року) визначають, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Із наданої заявником довідки про доходи з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 22 жовтня 2020 року за період з 1 кварталу 2019 року

по 3 квартал 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 за 2019 рік отримав дохід на загальну суму 696,87 грн.

Оскільки дохід ОСОБА_1 за 2019 рік склав 696,87 грн, а розмір судового збору, який заявнику необхідно сплатити за подання касаційної скарги становить 1 102,40 грн, то сплата цієї суми може ускладнити його доступ до суду.

Враховуючи вищевикладене, Верховний Суд дійшов висновку, що наявні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання та розгляд його касаційної скарги.

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини третьої статті 411 ЦПК України)).

Крім того, заявник зазначає, що судом першої інстанції його залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, необґрунтовано.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402, 436 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву-клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання та розгляд його касаційної скарги.

Відкрити касаційне провадження у цивільній справі № 210/3757/16-ц

за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Восток-24», ОСОБА_1 , про визнання недійсним рішення зборів членів кооперативу.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

С. О. Карпенко

С. Ю. Мартєв