УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 червня 2020 рокуСправа №451/944/20
Провадження № 2/451/653/20

Суддя Радехівського районного суду Львівської області Семенишин О.З., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Поздимирської сільської ради Радехівського району Львівської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИЛА:

18 червня 2020 року до Радехівського районного суду Львівської області за вх.№4034 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Поздимирської сільської ради Радехівського району Львівської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка розподілена судді Семенишин О.З.

Піддавши аналізу позовну заяву та додані матеріали справи №451/239/20 вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу час для усунення недоліків, виходячи з наступних міркувань.

Позивачем не дотримано вимог п.п. 6, 7, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України, зокрема, в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не вказано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також, немає підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Із змісту ч.4 ст.177 ЦПК України вбачається, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач у позовній заяві просить відстрочити сплату судового збору до часу прийняття рішення, проте не вказує жодної правової підстави для відстрочення сплати судового збору, також не надає доказів для визначення матеріальної неспроможності сплатити судовий збір.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у поряду, визначеному законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI (із подальшими змінами та доповненнями) враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч.2 цієї ж статті Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI (із подальшими змінами та доповненнями) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Відповідно до пункту 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» доказами, які підтверджують майновий стан сторони можуть бути, наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, дані про наявність або відсутність нерухомого майна та транспортних засобів.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26.07.2005, Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland». Від 25.07.2005).

Таким чином, основною умовою для відстрочення сплати судового збору на певний строк є незадовільний майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011р. №3674-VI за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент звернення до суду еквівалентно сумі 768 гривень 40 копійок.

Враховуючи вказане, позивачу необхідно усунути недоліки позову, шляхом виконання вимог п.п. 6, 7, 8, 9, 10 ст. 175 ЦПК України, ч. 4 ст. 177 ЦПК України або надати письмові докази, які підтверджують незадовільний майновий стан сторони.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 та 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175,177,185,258-261, 353 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Поздимирської сільської ради Радехівського району Львівської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, а саме:

- надати відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися;

- надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- зазначити дані щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- вказати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- надати підтвердження того, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надати письмові докази, які підтверджують незадовільний майновий стан позивача або сплатити судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок та оригінал квитанції надати Радехівському районному суду Львівської області.

Сплатити судовий збір необхідно за такими реквізитами:

Отримувач УКу Радех. р/Радехівський р-н/22030101;

Код отримувача (ЄДРПОУ) 37976988;

Банк отримувача ГУДКСУ у Львівській області;

Код Банку (МФО) 899998;

Рахунок отримувача UA0013432;

Код платежу 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rh.lv.court.gov.ua/sud1317/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

СуддяСеменишин О. З.