РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" лютого 2020 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Шепеля К.А.,

за участю секретаря судового засідання Зданевич Г.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 4 Жмеринського міськрайонного суду справу за позовом адвоката Полігаса Володимира Миколайовича в інтересах релігійної організації "Релігійна громада храму Преображення Господнього с.Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Почапинецької сільської ради Жмеринського району про визнання права власності за набувальною давністю,

приходить до такого.

Позиція позивача.

Представник позивача Полігас В.М. звернувся в інтересах релігійної організації "Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)" до суду з цим позовом і вказав, що 12 листопада 2003 року було утворено релігійну громаду храму Преображення Господнього Української православної церкви Київського патріархату с. Почапинці. Релігійною громадою здійснюється догляд за територією колишнього кладовища, де знаходився будинок, який пустував та знаходився у занедбаному стані. Релігійна громада за власний рахунок зробила капітальний ремонт та в подальшому почала проводити в ньому релігійні обряди. Маючи намір оформити своє право власності на вказану будівлю, позивач звернувся до Почапинецької сільської ради та дізнався, що власниками її на праві спільної сумісної власності є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Разом з тим з 2004 року позивач добросовісно, безперервно та відкрито володіє вищевказаним майном, а тому представник позивача просив суд визнати за релігійною громадою право власності на цей житловий будинок за набувальною давністю.

На підтвердження своїх позовних вимог представник надав копію статуту релігійної громади, копію свідоцтва про реєстрацію статуту релігійної громади, копію свідоцтва про право власності на житло, копію технічного паспорту на будинок, довідки Почапинецької сільської ради, а також представив двох свідків.

Позиція відповідачів.

Представник відповідача Почапинецької сільської ради, згідно з поданою ним заявою позов визнає (а.с.96).

Відповідач ОСОБА_1 , згідно з поданою ним заявою позов визнає повністю та безумовно (а.с.80).

Відповідач ОСОБА_2 в попередньому судовому засіданні позов визнав повністю та безумовно.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Справа передана до провадження судді 6 вересня 2019 року, що видно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями (а.с.23).

Ухвалою від 1 жовтня 2019 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі (а.с.31).

Ухвалою від 29 жовтня 2019 року в якості співвідповідача по справі було залучено Почапинецьку сільську раду Жмеринського району (а.с.35).

Підготовче провадження закрите ухвалою суду від 18 листопада 2019 року та призначено справу до судового розгляду (а.с.40).

Ухвалою від 9 січня 2020 року в якості правонаступника позивача залучено релігійну організацію "Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) (а.с.87).

Встановлені судом обставини та зміст спірних правовідносин.

Досліджуючи факти та питання права, що лежать в основі спору, суд встановив, що відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 17 квітня 2001 року, копії технічного паспорту, виготовленого станом на 30 грудня 2018 року, житловий будинок по АДРЕСА_1 , загальною площею 117,3 кв.м. та житловою площею 90,5 кв.м., на праві приватної власності належить ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с.14).

Згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 уклали шлюб 12 серпня 1973 року (а.с.8).

Відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Гнівань Тиврівського району (а.с.9).

Згідно з копією статуту, копією свідоцтва про реєстрацію статуту релігійної громади та копії довідки №1351 з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України, 12 листопада 2003 року було створено релігійну громаду храму Преображення Господнього Української православної церкви Київського патріархату с. Почапинці Жмеринського району. Адреса громади вказана АДРЕСА_1 (а.с.10-11, 12, 13).

Відповідно до довідки виконкому Почапинецької сільської ради позивач дійсно використовує з 2004 року приміщення житлового будинку по АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_2 (а.с.18).

Обставини, які викладені в позові також підтвердили допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є мешканками села Почапинці Жмеринського району. Пояснили, що релігійна громада відкрито та добросовісно користується житловою будівлею по АДРЕСА_1 з 2004 року, здійснила реконструкцію будівлі.

Згідно з копією протоколу №1 загальних зборів релігійної організації «Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницької єпархії Української православної церкви Київського патріархату» від 11 листопада 2019 року, ухвалено перейти під канонічне підпорядкування Православній Церкві України, змінивши при цьому назву на релігійну організацію "Релігійна громада храму Преображення Господнього с.Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)" (а.с.58-74). Відповідні зміни було внесено до статут громади та до державного реєстру (а.с.75, 76, 77-78).

Оцінюючи вищеперераховані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів відповідно до вимог статті 89 ЦПК України, суд згідно з положеннями статей 77, 78, 79, 80 цього ж Кодексу вважає ці докази належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані у встановленому законом порядку, на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи, а також у своїй сукупності вони дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування, а також визнані відповідачем.

Надані позивачем всі докази прийняті судом до уваги, підстав для їх відхилення не вбачається. Кожний аргумент, наведений представником позивача, відноситься до предмета спору, обґрунтований з огляду на законодавство і містить підстави для задоволення позову.

Юридична кваліфікація встановлених обставин.

Підставою позову є добросовісне заволодіння позивачем житловим будинком по АДРЕСА_1 , відкрите, безперервне володіння ним протягом десяти років. Предметом позову є визнання за позивачем права власності за набувальною давністю на житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. В даному випадку - це відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а також можливий потенційний спадкоємець майна померлої ОСОБА_3 - Почапинецька сільська рада Жмеринського району.

Вирішуючи питання про правомірність набуття права власності, суд має враховувати, що воно набувається на підставах, які не заборонені законом, зокрема на підставі правочинів. При цьому діє презумпція правомірності набуття права власності на певне майно, яка означає, що право власності на конкретне майно вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК).

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності.

Верховний Суд України у постанові від 27 вересня 2018 року, по справі № 571/1099/16-ц, зауважив, що при зверненні до суду з вимогами про визнання за набувальною давністю права власності на нерухоме майно, позивачем має бути доведено факт існування такого нерухомого майна, відкритість та безперервність, володіння ним без правової підстави; добросовісність заволодіння майном, факт володіння спірним майном протягом строку, який складає не менше 10 років.

Визнаючи поняття «умови набуття права власності на чужі речі», Верховний Суд України в Постанові від 4 липня 2018 року, по справі № 201/12550/16-ц, визначив, що набуття права власності на чужі речі можливе лише за наявності наступних умов: законний об`єкт володіння, добросовісність володіння, відкритість володіння, давність володіння та його безперервність (строк володіння). Тобто, набуття права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх вказаних умов у сукупності.

Для набуття права власності на нерухоме майно, перебігу строку набувальної давності недостатньо. Умови набувальної давності підтверджуються судовим рішенням. Давнісний володілець повинен довести факти добросовісності, відкритості, безперервності і тривалості свого володіння.

Висновки суду.

Отже суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні; відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права ухвалює рішення про задоволення позову, яке відповідає завданню цивільного судочинства, визначеному ЦПК України щодо справедливого, неупередженого і своєчасного вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд вважає, що представник позивача повністю довів поза розумним сумнівом, що позивач з 2004 року добросовісно, безперервно, відкрито володіє житловим будинком по АДРЕСА_1 . Даний факт підтвердили відповідачі по справі, визнаючи даний позов.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

Керуючись статтею 15, 16, 344 ЦК України, статтями 77, 78, 79, 80, 89, 141 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов адвоката Полігаса Володимира Миколайовича в інтересах релігійної організації "Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Почапинецької сільської ради Жмеринського району про визнання права власності за набувальною давністю задовольнити повністю.

Визнати за релігійною організацією "Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)" право власності за набувальною давністю на житловий будинок, загальною площею 117,3 кв.м., житловою площею 90,5 кв.м., що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Ім`я (найменування) сторін:

Позивач: релігійна організація "Релігійна громада храму Преображення Господнього с. Почапинці Жмеринського району Вінницько-Тульчинської єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України)", , місцезнаходження вул. Садова, 26, с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області.

Представник позивача: адвокат Полігас Володимир Миколайович, місцезнаходження, вул. Горького, 5, м. Жмеринка Вінницької області.

Відповідачі: Почапинецька сільська рада Жмеринського району, яка знаходиться по вул. Садова, 1 в с. Почапинці Жмеринського району Вінницької області; ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Почапинці Жмеринського району, ід. № НОМЕР_1 , громадянин України, мешканець АДРЕСА_2 , зареєстрованого по АДРЕСА_3 ; ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Новоселиця Жмеринського району Вінницької області, ід. № НОМЕР_2 , громадянин України, мешканець АДРЕСА_4 .

Головуючий суддя Костянтин Шепель