ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 квітня 2020 року м. Чернівці Справа № 22-ц/822/421/20

Чернівецький апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Одинака О.О., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 січня 2020 року,

встановив:

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 25 березня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 січня 2020 року залишено без руху та надано апелянту десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 січня 2020 року.

З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №941 від 25 березня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 отримала копію ухвали 3 квітня 2020 року.

З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №968 вбачається, що ОСОБА_3 отримав копію ухвали 6 квітня 2020 року.

16 квітня 2020 року до суду надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Заявник посилається на те, що за відсутності апелянта вдома, копію рішення суду першої інстанції вручено працівником пошти старшому сину ОСОБА_1 - ОСОБА_4 12 лютого 2020 року. Про те, що ОСОБА_4 отримав рекомендований лист з копією судового рішення апелянта дізнався тільки 19 лютого 2020 року. ОСОБА_1 вважала, що строк на апеляційне оскарження починається саме з 19 лютого 2020 року.

Суд апеляційної інстанції вважає підстава для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, вказані заявником, є неповажними.

Так, згідно статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

У пункті 41 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» за заявою № 3236/03 зазначено, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності.

У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункт 34 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі «Перетяка та Шереметьев проти України» за заявами № 17160/06 та N 35548/06).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постанові від 27 листопада 2019 року у справі № 672/379/14-ц.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може вважатись порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті її преамбули, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності») (рішення ЄСПЛ від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04).

Такий правовий висновок виклав Верховний Суд виклав у постанові від 9 жовтня 2019 року у справі №642/5541/16-ц.

З матеріалів справи вбачається, що 30 січня 2020 року було складено повне рішення Хотинського районного суду Чернівецької області (а.с.41,42-43).

З огляду на вказане строк на апеляційне скарження судового рішення сплив 2 березня 2020 року.

31 січня 2020 року копію вказаного судового рішення була направлена ОСОБА_1 (а.с.44).

З повідомлення про вручення поштового відправлення №016 вбачається, що ОСОБА_1 отримала копію рішення 12 лютого 2020 року (а.с.45).

З поштового штемпеля на конверті вбачається, що апеляційна скарга була направлено до суду поштою 19 березня 2020 року, тобто з пропуском строку, визначеного частиною 1 статті 354 ЦПК України.

Помилковим є аргумент заявника про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Посилаючись про отримання сином копії судового рішення, ОСОБА_1 не надає будь-яких доказів, які б підтвердили вказану обставину.

Апеляційний суд вважає, що навіть з врахуванням пояснень заявника про отримання копії судового рішення 19 лютого 2020 року, у неї було 12 днів на подання до суду апеляційної скарги в строк, визначений законом.

Також апелянт мав би право на поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення відповідно до правил пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України у разі подання до суду апеляційної скарги у строк до 13 березня 2020 року. Тобто у заявника було 23 дні на подання апеляційної скарги до суду з врахуванням положень пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України.

Заявником не наведено об`єктивно непереборних причин, які не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язаних з перешкодами чи труднощами для подання апеляційної скарги в період з 31 січня по 2 березня 2020 року.

Згідно частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи наведене вважаю, що у відкритті апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 січня 2020 року слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 357, 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

У відкритті апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_3 , на рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 січня 2020 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її підписання.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду О.О. Одинак