Справа № 589/2011/19
Провадження № 2/589/159/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2020 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого - судді Євдокімової О.П.

при секретарі Мусіхіної І.В.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Воронізької селищної ради, ОСОБА_2 про виділ в натурі об`єкта нерухомого майна та визнання права власності на нього,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Воронізької селищної ради, ОСОБА_2 про виділ в натурі об`єкта нерухомого майна та визнання права власності на нього.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . Його квартира має окремий вхід від квартири сусіда, відокремлена від сусідньої квартири глухою стіною та має господарські будівлі. Однак, так як сам будинок, в якому розташовується належна йому квартира є квартирним, то він не має можливості отримати земельну ділянку у власність та здійснити прибудову до своєї частини будинку.

Позивач звернувся до суду з письмовою заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав повністю та просив його задовольнити, а також просив залишити без розгляду свою вимогу в частині визнання його частини будинку окремим домоволодінням.

Відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явились та подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов визнали.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

За змістом ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з ч.1 ст. 356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності (ст. 361 ЦК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється.

Згідно з роз`ясненнями, що містяться в пункті 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 р. № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Відповідно до ст. 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вихід в окреме домоволодіння та розподіл поштових адрес віднесено до компетенції органів місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.6-8) та відповідно довідки Шосткинського МБТІ (а.с.14) ОСОБА_1 на підставі договору купівлі продажу належить 1/2 частка від всього домоволодіння.

Відповідно довідки Воронізької селищної ради, земельна ділянка за адресою АДРЕСА_2 , в приватну власність не передавалась (а.с.9).

З відповіді Воронізької селищної ради видно, що позивач звертався до органу місцевого самоврядування для зміни статусу квартири на частину житлового будинку однак йому було відмовлено (а.с.15).

1/2 частина житлового будинку, яка належить позивачу на праві власності, розташована в одноповерховому будинку, має окремий вхід, має окремий вхід від квартири сусіда, відокремлена від сусідньої квартири глухою стіною та має господарські будівлі. На даний час позивач має намір зареєструвати на своє ім`я земельну ділянку, але цьому перешкоджає те, що відсутній статус того, що частина житлового будинку фактично є житловим будинком. Частина житлового будинку ОСОБА_1 має окремий вхід та може функціонувати незалежно від іншої частини будинку, яка належить ОСОБА_2 .

Виходячи з наведеного, оскільки частка домоволодіння ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_3 є відокремленою частиною будинку з самостійним виходом, вона може бути виділена в натурі.

Разом з цим суд дослідивши з матеріалів справи вбачається, що 1/2 частка будинку і так вже виділена в натурі в виді квартири АДРЕСА_4 (а.с.6-7) яка складається з коридору площею 5,0 кв.м., кухні площею 10,3 кв.м., житлової кімнати площею 19,7 кв.м., прихожої 4,3 кв.м., веранди 9,5 кв.м., а тому нема необхідності її повторного відділу.

Щодо виділення 1/2 частки господарських споруд, то позивач не надає жодних доказів, що таке виділення можливе. Крім цього позивач не зазначив яку саме частину він просить виділити йому в натурі. В свою чергу суд позбавлений можливості на власний розсуд вирішувати це питання, отже

Разом з цим суд не має законних підстав для визнання 1/2 частини будинку та 1/2 часки господарських споруд окремим домоволодінням та визнання за відповідачем права власності на окрему цілу частину індивідуального житлового будинку з наступних підстав.

Жилим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. В Цивільному кодексі окрема увага приділяється саме багатоквартирному жилому будинку як окремому майновому об`єкту, і визначено, що власникам квартири у дво- або багатоквартирному жилому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також, споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежилих приміщень, які розташовані у жилому будинку.

Цивільний кодекс України виділяє дво- і багатоквартирні будинки, а також жилі будинки, не зазначаючи кількість квартир у них (ч. 2 ст. 331, статті 351, 357, 379, 380 ЦК України). Звичайно правовий режим дво- і багатоквартирного будинків значно відрізняється від індивідуального жилого будинку садибного типу.

Види жилих будинків відповідно до проектів будівництва можуть бути:

одноповерхові, мансардні, дво- і триповерхові, окремо споруджені або зблоковані (будинок має кілька квартир з окремими виходами на подвір`я);

малоповерхові (до 5 поверхів) і багатоповерхові (більше 5 поверхів).

Житловий фонд сукупність усіх видів та категорій житла. За формою власності житловий фонд поділяється на такі види: 1) приватний житловий фонд; 2) державний житловий фонд, який складається з об`єктів житлового фонду, що належать державним підприємствам, установам, організаціям на праві господарського відання або оперативного управління; 3) комунальний житловий фонд, який належить на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст; 4) жилі будинки, інші жилі приміщення, що перебувають у спільній власності різних суб`єктів приватної, державної, комунальної форм власності.

Жилий будинок будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного в ній проживання.

Якщо особа мешкає у будинку, в якому є наприклад 2-6 квартир і є земельна ділянка навколо будинку на якій розташовані її господарські споруди, гаражі, тощо (або вільна ділянка) вона має право оформити цю ділянку у власність для обслуговування свого будинку. Право власності на земельну ділянку дає можливість розбудовувати будинок, добудовувати кімнати, будувати окремо стоячі будівлі та споруди, тощо. Але спершу, потрібно так би мовити «утворити» індивідуальний житловий будинок. Для досягнення цієї мети необхідно:

Спершу всі власники квартир повинні оплатити комунальні послуги і не мати боргів за обслуговування квартир перед КП, що обслуговує будинок.

Отримати в КП, що обслуговує квартирний будинок довідку форми 2 про реєстрацію власників у цьому будинку (термін дійсності такої довідки три місяці).

Отримати в КП, що обслуговує квартирний будинок Акт обстеження будинку із зазначенням кількості квартир у будинку, чи всі приміщення приватизовані та чи є орендовані приміщення у цьому будинку. Копії документів, що посвідчують право власності на всі квартири (договора, свідоцтва, витяги про державну реєстрацію права власності на квартиру) а також, копії технічних паспортів на всі квартири, - завірити у керівника комунального підприємства, що обслуговує квартирний будинок.

Сформувати спільну заяву всіх власників, співвласників квартир, нежитлових приміщень до міської ради та завірити підписи заявників (в тому числі всіх повнолітніх членів сім`ї, що зареєстровані у квартирах) в керівника КП, що обслуговує будинок.

Через Центр надання адміністративних послуг (ЦНАП) подати уповноваженою особою спільну заяву всіх власників квартир до директора департаменту житлового господарства та інфраструктури міської ради разом з пакетом документів, що перелічені в п. 2-4 цього переліку дій. Через 30 календарних днів через ЦНАП отримати Наказ департаменту житлового господарства та інфраструктури міської ради про зняття з балансу будинку, в якому приватизоване житло або отримати вмотивовану відмову щодо зняття будинку з балансу.

У разі обґрунтованої відмови виправляйте помилки; у разі не обґрунтованої відмови дорога в суд; в разі прийняття департаментом вказаного наказу діємо далі.

До КП, що обслуговує будинок подаються заяви власників квартир разом з наказом про зняття будинку з балансу для оформлення Акту приймання передачі будинку. В Акті обов`язково вказується висновок про технічний стан будинку та його технічні характеристики. Акт підписується власниками квартир та представниками комісії КП. У випадку, коли житловий будинок внесений до Державного реєстру об`єктів культурної спадщини (пам`ятки історії, культури, архітектури і містобудування, садово-паркового мистецтва), - власники цього будинку укладають охоронний договір з управлінням охорони історичного середовища міської ради.

Замовляємо виготовлення технічного паспорта на індивідуальний житловий будинок з планом земельної ділянки та всіма господарськими спорудами, гаражами, тощо, що відносяться до будинку та є узаконеними належним чином.

Станом на сьогодні технічний паспорт на будинок можна замовити в БТІ або приватних ліцензованих організаціях. На цьому етапі виникне питання можливості внесення до будинковолодіння всіх господарських споруд та гаражів, що збудовані раніше на законних чи незаконних підставах, але на які може виникнути право власності в особи (співвласника будинку). При оформленні такого технічного паспорта та внесення всіх відомостей до нього спеціалісти БТІ керуються Інструкцією про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна (Наказ Держбуду України №127 від 24.05.2001р.) В БТІ замовляємо висновок про визначення реальних частин між співвласниками.

Розрахунок часток у будинку між співвласниками разом з господарськими спорудами та гаражами, тощо виконується відповідно до Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна (Наказ Міністерства з питань ЖКГ України №55 від 18.06.2007р.)

До нотаріуса подаємо спільну заяву всіх співвласників будинку про реєстрацію права спільної часткової власності на будинок з господарськими спорудами та гаражами (якщо такі є) разом з висновком про визначення реальних частин та Актом приймання передачі будинку.

Оплачуємо послуги нотаріуса, всі обов`язкові платежі та збори і отримуємо Витяг з Держаного реєстру прав власності на житловий будинок з господарськими спорудами. Процедура утворення «особняка» закінчена. Залишилось змінити місце реєстрації фізичних та/або юридичних осіб та укласти відповідні договори з необхідними службами на обслуговування індивідуального житлового будинку. Якщо Ви перетворювали квартирний будинок в індивідуальний з метою проведення будівельних робіт за рахунок розширення площі будинку або будівництва окремо стоячої будівлі біля будинку починайте процедуру приватизації земельної ділянки.

Разом з цим до матеріалів справи позивачем не надані будь які матеріали , на підтвердження того, що вчинив передбачені законом та зазначені судом вище дії, для визнання квартири окремим домоволодінням в передбаченому законом порядку.

Крім цього не вирішено питання щодо виділу в натурі частки господарських споруд погребу та сараю, в результаті вирішення зазначеного питання неможливе.

В свою чергу суд захищає порушені права сторін, а в даному випадку стороною не надано жодних доказів , що його право було якимось чином порушено, а тому в задоволенні даного клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 361, 364 ЦК України, ст.ст. 76-80, 89, 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 щодо виділення в натурі 1/2 частку одноповерхового двоквартирного зблокованого житловий будинок по АДРЕСА_2 , квартиру АДРЕСА_4 , яка складається з: коридору площею 5,0 кв.м., кухні площею 10,3 кв.м., житлової кімнати площею 19,7 кв.м., прихожої 4,3 кв.м., веранди 9,5 кв.м. разом з господарськими спорудами: 1/2 часткою погрібу «Пг» та 1/2 часткою сараю визнавши її окремим домоволодінням та визнати за ним право власності на дану окрему цілу частину індивідуального житлового будинку відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційної інстанції. Учасник справи, якому рішення суду не була вручена у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «;Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.П.Євдокімова