Справа № 283/582/19
Провадження №2/283/16/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

09 січня 2020 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого-судді Тимошенка А.О.,

за участю:

секретаря Кравець Л.Ю.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа на стороні відповідача - Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

встановив:

ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_4 в якому просить стягнути з відповідач матеріальну шкоду заподіяну внаслідок пошкодження автомобіля в розмірі 3505 гривень 54 копійки та моральну шкоду завдану внаслідок пошкодження автомобіля в розмірі 5000 гривень.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та пояснив, що з вини відповідача був пошкоджений автомобіль позивача. Оскільки цивільна відповідальність відповідача була застрахована Публічним акціонерним товариством «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», то останнє виплатило в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, за вирахуванням франшизи в розмірі 1000 гривень, 36895 гривень 78 копійок. Таким чином страхова компанія визначила, що розмір матеріальної шкоди становить 37895 гривень 78 копійок. Однак позивач не погодився з таким розміром матеріальної шкоди та замовив автотоварознавче дослідження свого автомобіля. При його проведенні було встановлено, що розмір заподіяної шкоди становить 38901 гривня 32 копійки. Вартість товарознавчого дослідження становить 1500 гривень. Таким чином відповідач повинен доплатити позивачу в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 3505 гривень 54 копійки (38901,32+1500-36895,78=3505,54).

Крім того, пошкодженням автомобіля, позивачу завдана моральна шкода, яку вона оцінює в 5000 гривень. У зв?язку з цим просить позов задовольнити.

Представник відповідача позов не визнав та пояснив, що оскільки цивільна відповідальність відповідача застрахована Публічним акціонерним товариством «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» в межах відповідальності в розмірі 100000 гривень, то відповідно страхова компанія і повинна доплатити невідшкодовану шкоду.

Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» надіслало до суду пояснення в яких вказало, що ОСОБА_3 відшкодована заподіяна шкода, а тому в позові належить відмовити.

Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог та дослідивши надані сторонами докази, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно постанови Малинського районного суду Житомирської області від 22.01.2019 року, ОСОБА_4 21.12.2018 року о 15 годині 30 хвилин, керуючи автомобілем «ВАЗ-2121» реєстраційний номер НОМЕР_1 , не врахував дорожню обстановку на слизькій дорозі, не впорався з керуванням, виїхав на смугу зустрічного руху та скоїв зіткнення з автомобілем марки «Mercedes-Benz 230» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_3 , який рухався в зустрічному напрямку. Внаслідок зіткнення автомобілі отримали механічні пошкодження (а.с. 7). За ці дії ОСОБА_4 був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП і на нього було накладене адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень.

Оскільки постановою суду не встановлено, що ОСОБА_4 незаконно керував автомобілем «ВАЗ-2121» реєстраційний номер НОМЕР_1 , то суд вважає, що відповідач на відповідній правовій підставі володів вказаним автомобілем.

Згідно ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:

1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;

2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;

3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.

Оскільки ОСОБА_4 винен в заподіянні шкоди ОСОБА_3 , то він повинен відшкодувати заподіяну йому шкоду. Однак ОСОБА_4 застрахував свою цивільну відповідальність в Публічному акціонерному товаристві «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», що підтверджується полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів (а.с. 72). Згідно цього полісу та ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» розмір страхової суми за шкоду, заподіяну майну потерпілих, становить 100000 тисяч гривень на одного потерпілого, а франшиза - частина збитків, що не відшкодовується страховиком згідно з договором страхування, у розмірі 1000 гривень.

Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» за заявою ОСОБА_3 визначило, що розмір шкоди, заподіяної йому пошкодженням автомобіля, становить 37895 гривень 78 копійок (а.с. 14-15, 69-71). Однак за вирахуванням франшизи виплатило ОСОБА_3 36895 гривень 78 копійок (а.с. 16).

Позивач замовив товарознавче дослідження відповідно до якого розмір заподіяної йому шкоди становить 38901 гривня 32 копійки (а.с. 17-29).

Таким чином позивачу залишилась не відшкодована матеріальна шкода в розмірі 2104 гривні 22 копійки (38901,32-36895,78).

Згідно ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

На цьому наголошував і Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 22.04.2019 року справа № 761/14285/16-ц. Зокрема він вказав, що суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку, що відповідач в силу статті 1194 ЦК України зобов`язаний відшкодувати позивачу різницю між фактичним розміром шкоди, якою є вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу, і страховою виплатою, яка ним одержана від страховика.

За таких обставин суд стягує з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 2104 гривні 22 копійки.

Вирішуючи позов в частині стягнення моральної шкоди, суд керується статтями 23, 1167 ЦК України. Згідно з цими статтями особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Оскільки внаслідок винних та протиправних дій ОСОБА_4 пошкоджений автомобіль, який належить позивачу, то суд вважає, що дії відповідача завдали позивачу моральну шкоду.

Оцінюючи завдану позивачу моральну шкоду, суд також враховує роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в постанові № 4 від 31.03.1995 року „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" і бере до уваги характер та обсяг душевних страждань, яких зазнала позивач, характер немайнових втрат та враховує інші обставини. Зокрема, тривалість строку, протягом якого позивач вимушена була здійснювати захист своїх прав.

Враховуючи всі вищевказані обставини та виходячи з засад розумності і справедливості суд вважає, що визначений позивачем розмір моральної шкоди є явно завищеним, а тому співмірним розміром моральної шкоди, яка підлягає стягненню на користь позивача, буде сума 3000 гривень.

Розмір моральної шкоди суд стягує на користь позивача з ОСОБА_4 , оскільки полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності та ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» не перебачено відшкодування страховою організацією моральної шкоди, яка завдана пошкодженням майна.

В решті позову суд відмовляє за безпідставністю.

Суд не відшкодовує позивачу вартість товарознавчого дослідження в розмірі 1500 гривень (а.с. 30), оскільки ці витрати не є судовими витратами.

Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, суд керується ст. 141 ЦПК України і стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, пропорційно до розміру задоволених вимог.

Враховуючи вищевказане, керуючись статтями 3, 11, 60, 88, 209, 212-215 Цивільного процесуального кодексу України, на підставі ст. ст. 23, 1167, 1188, 1194 ЦК України,-

вирішив:

Позов ОСОБА_3 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в розмірі 2104 гривні 22 копійки та моральну шкоду в розмірі 3000 гривень.

В решті позову відмовити за безпідставністю.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 понесені ним витрати на сплату судового збору, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, в розмірі 461 гривня 04 копійки.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до Малинського районного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: А. О. Тимошенко