У х в а л а

Іменем України

17 грудня 2020 року

м. Київ

справа № 753/3423/19-ц

провадження № 61-18054 ск 20

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2019 року об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24 вересня 2020 року позовну заяву об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року апеляційну скаргу об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» задоволено. Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва

від 24 вересня 2020 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

04 грудня 2020 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку

ОСОБА_1 подано касаційну скаргу (надійшла 07 грудня 2020 року),

в якій заявник просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, ухвалу суду першої інстанції залишити в силі.

Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 09 грудня 2020 рокукасаційну скаргу ОСОБА_1 ,залишено без руху для усунення недоліків, запропоновано надати квитанцію про сплату судового збору. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки

її невиконання.

У наданий судом строк заявник направив до суду матеріали на усунення недоліків, зазначені в ухвалі Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 грудня 2020 року.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги у відкритті касаційного провадження

у справі слід відмовити.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається,

що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо його незаконності.

Статтею 177 ЦПК України визначений перелік документів, які додаються

до позовної заяви.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (частина сьома статті 177 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (частина перша статті 60 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Статтею 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

У постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду

від 06 липня 2019 року у справі № 855/229/19 та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26 вересня 2019 року у справі № 910/3845/19 міститься висновок про те, що особа адвоката підтверджується посвідченням адвоката України та свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю. Тоді як відомості до Єдиного реєстру адвокатів України вносяться радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Стаття 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає порядок припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції, встановивши, що у матеріалах справи наявна копія свідоцтво ОСОБА_2 , який представляє інтереси позивача, про право на заняття адвокатською діяльністю серія КВ № 005810 від 08 грудня 2016 року на підставі рішення Ради адвокатів м. Києва від 10.11.2016 року № 56, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Також є правильним посилання апеляційного суду про те, що особа набуває статус адвоката з моменту отримання відповідного свідоцтва, а не з моменту внесення цієї особи до Єдиного реєстру адвокатів України, свідоцтво

ОСОБА_2 про право на заняття адвокатською діяльністю , у передбаченому законом порядку не визнано недійсним та не скасовано.

Доводи касаційної скарги спростовуються вищенаведеним та ґрунтуються

на неправильному тлумаченні норм процесуального права й висновків апеляційної інстанції не спростовують, на законність судового рішення

не впливають.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним

і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник